ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

13 березня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 280/5021/24	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Олефіренко Н.А. (доповідач),
суддів:  Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,        
розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 21.11.2024 ( суддя Стрельнікова Н.В.) в адміністративній справі №280/5021/24 за позовом   ОСОБА_1   до  Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області  про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,- 
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогами визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області щодо відмови йому перерахувати пенсію зарахувавши до страхового стажу у трьохкратному розмірі періоди військової служби в особливий період.
Просив зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області перерахувати та виплатити ОСОБА_1 пенсію з 29.04.2024 року зарахувавши в трикратному обчисленні час проходження військової служби в особливий період з 31.08.2016 по 27.11.2015 по 31.01.2016, 16.02.2016 по 01.12.2016, з 05.12.2016 по 19.02.2017, з 07.03.2017 по 19.10.2017, з 04.11.2017 по 13.03.2018, з 29.03.2018 по 29.04.2018, 06.03.2022 по 07.04.2022.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Запорізькій області та отримує пенсію за віком. 
Зазначає, що 29.04.2024 року він звернувся до відповідача з заявою в якій просив зарахувати в трикратному обчисленні час проходження військової служби в особливий період з 31.08.2016 по 27.11.2015 по 31.01.2016, 16.02.2016 по 01.12.2016, з 05.12.2016 по 19.02.2017, з 07.03.2017 по 19.10.2017, з 04.11.2017 по 13.03.2018, з 29.03.2018 по 29.04.2018, 06.03.2022 по 07.04.2022, проте отримав відмову.  
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 21.11.2024 адміністративний позов задоволено частково.
Визнано протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області щодо відмови ОСОБА_1   перерахувати пенсію зарахувавши до страхового стажу у трьох кратному розмірі періоди військової служби з  27.11.2015 по 31.01.2016, 16.02.2016 по 01.12.2016, з 05.12.2016 по 19.02.2017, з 07.03.2017 по 19.10.2017, з 04.11.2017 по 13.03.2018, з 29.03.2018 по 29.04.2018,  06.03.2022 по 07.04.2022.
Зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області перерахувати та виплатити ОСОБА_1  пенсію з 01.05.2024 зарахувавши до страхового стажу в трикратному обчисленні час проходження військової служби з 31.08.2016 по 27.11.2015 по 31.01.2016, 16.02.2016 по 01.12.2016, з 05.12.2016 по 19.02.2017, з 07.03.2017 по 19.10.2017, з 04.11.2017 по 13.03.2018, з 29.03.2018 по 29.04.2018,  06.03.2022 по 07.04.2022.
У задоволенні решти вимог відмовлено.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги, апелянт посилається на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для розгляду справи, невідповідність висновків обставинам справи та порушення норм матеріального та процесуального права, які призвели до неправильного вирішення правового спору. 
Апелянт зазначає, що позивач не звертався з цього питання до відповідача, відповідно між позивачем та відповідачем не виникли правовідносини щодо перерахунку пенсії, відповідачем не приймалось рішення про відмову у такому перерахунку. Звертає увагу, що з питання перерахунку пенсії, позивач звернувся   з заявою не встановленої форми, без зазначення повних відомостей щодо зацікавленої особи, на що надано лист в порядку Закону України «Про звернення громадян». Зазначає, що період проходження військової служби під час мобілізації зараховується до страхового та пільгового стажу роботи в одинарному розмірі, а зарахування цих періодів із застосуванням кратності здійснюється для цілей визначення права на пенсію за вислугу років за Законом України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб».
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що   позивач  перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України в Запорізькій області та отримує пенсію за віком, призначену відповідно до  Закону України “Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування”.
29.04.2025  позивач звернувся до ГУ ПФУ в Запорізькій області з заявою, в якій просив здійснити перерахунок пенсії зарахувавши до страхового стажу періоди участі в бойових діях з 2016 по 2022 роки у пільговому обчисленні один місяць за три.
Листом ГУ ПФУ в Запорізькій області від 16.05.2024 зазначено, що матеріалами електронної пенсійної справи  позивач  з 26.02.2017 отримуєте пенсію за віком, обчислену відповідно Закону № 1058. Страховий стаж зарахований відповідно до записів трудової книжки та за даними, що містяться в реєстрі застрахованих осіб. Оскільки, призначена пенсія за віком відповідно до Закону № 1058, зарахування до пільгового стажу періодів військової служби в особливий період військової служби в кратному розмірі не передбачено.
Позивач, не погодившись з правомірністю відмови у проведенні перерахунку пенсії, звернувся з даним позовом до суду.
Спірним питання у даній справі є зарахування періоду проходження військової служби під час мобілізації до пільгового стажу у кратному розмірі для визначення розміру пенсії
Вирішуючи спірні правовідносини, суд виходить з наступного.
Відносини, що виникають між суб`єктами системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування (зокрема, щодо призначення, перерахунку і виплати пенсій) регулюються Законом № 1058-IV).
Згідно зі ст. 5 Закону № 1058-IV цим Законом також визначаються принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, організація та порядок здійснення управління в системі загальнообов`язкового державного пенсійного страхування. Дія інших нормативно-правових актів може поширюватися на ці відносини лише у випадках, передбачених цим Законом, або в частині, що не суперечить цьому Закону.
За змістом ч. 1 ст. 44 Закону № 1058-IV призначення (перерахунок) пенсії здійснюється за зверненням особи або автоматично (без звернення особи) у випадках, передбачених цим Законом.
Звернення за призначенням (перерахунком) пенсії здійснюється шляхом подання заяви та інших документів, необхідних для призначення (перерахунку) пенсії, до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженої особи застрахованою особою особисто або через законного представника недієздатної особи, особи, дієздатність якої обмежена, малолітньої або неповнолітньої особи.
Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсії визначається правлінням Пенсійного фонду за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення.
На виконання вимог ч. 1 ст. 44 Закону № 1058-IV постановою Правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 № 22-1 затверджений Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (Порядок № 22).
В подальшому, постановою Правління Пенсійного фонду України від 16.12.2020 № 25-1 до Порядку №22-1 внесено зміни (зазначені зміни набрали чинності 30.03.2021 року).
Відповідно до п. 1.1 розд. 1 «Звернення за призначенням (перерахунком), виплатою пенсії» Порядку 22-1 (у вказаній редакції, що була чинною на час виникнення спірних правовідносин) заява про призначення, перерахунок пенсії, поновлення, переведення з одного виду пенсії на інший (заява про призначення/перерахунок пенсії - додаток 1) подається заявником до територіального органу Пенсійного фонду України через структурний підрозділ, який здійснює прийом та обслуговування осіб.
Згідно з п. 4.1 розд. IV «Приймання, оформлення і розгляд документів» Порядку № 22-1 заяви, що подаються особами відповідно до цього Порядку, реєструються в електронному журналі звернень органу, що призначає пенсію.
Заяви про перерахунок пенсії, поновлення виплати раніше призначеної пенсії, переведення з одного виду пенсії на інший, припинення перерахування пенсії на поточний рахунок пенсіонера в банку та отримання пенсії за місцем фактичного проживання, продовження виплати пенсії за довіреністю, виплату частини пенсії на непрацездатних членів сім`ї особи, яка перебуває на повному державному утриманні, виплату пенсії за шість місяців наперед у зв`язку з виїздом на постійне місце проживання за кордон, переведення виплати пенсії за новим місцем проживання, виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера, працевлаштування (звільнення), початок (припинення) діяльності, пов`язаної з отриманням доходу, що є базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування приймаються органом, що призначає пенсію, за наявності в особи всіх необхідних документів.
Відповідно до п. 4.2 розд. IV Порядку № 22-1 при прийманні документів працівник сервісного центру: ідентифікує заявника (його представника); надає інформацію щодо умов та порядку призначення (перерахунку) пенсії; реєструє заяву, перевіряє зміст і належне оформлення наданих документів, відповідність викладених у них відомостей про особу даним паспорта; уточнює інформацію про факт роботи (навчання, служби, підприємницької діяльності) і про інші періоди діяльності до 01 січня 2004 року, що можуть бути зараховані до страхового стажу. У разі необхідності роз`яснює порядок підтвердження страхового стажу, повідомляє про право особи на здійснення доплати до мінімального страхового внеску відповідно до частини третьої статті 24 Закону, та/або на добровільну участь у системі загальнообов`язкового пенсійного страхування; з`ясовує наявніcть у заявника особливого (особливих) статусу (статусів), особливих заслуг, інших обставин, які можуть бути підставою для встановлення підвищень, надбавок, доплат; повідомляє про необхідність дооформлення документів або надання додаткових документів у тримісячний строк з дня подання заяви про призначення пенсії, у разі неналежного оформлення поданих документів або відсутності необхідних документів; сканує документи. На створені електронні копії накладає кваліфікований електронний підпис; надсилає запити про витребування з відповідних інформаційних систем необхідних відомостей, передбачених пунктом 2.28 розділу II цього Порядку; повідомляє про можливості подавати заяви через вебпортал; видає особі або посадовій особі розписку із зазначенням дати прийняття заяви, переліку одержаних і відсутніх документів, строку подання додаткових документів для призначення пенсії та пам`ятку пенсіонеру (додаток 6). Скановані розписка та пам`ятка пенсіонеру зберігаються в електронній пенсійній справі; повідомляє особу, у вибраний нею спосіб, про відсутність відомостей або/та наявність розбіжностей у відповідних інформаційних системах та строки подання необхідних документів для призначення пенсії, не пізніше двох робочих днів після отримання відповіді органу, який веде відповідний інформаційний реєстр.
Після реєстрації заяви та сканування копій документів засобами програмного забезпечення за принципом екстериторіальності визначається структурний підрозділ органу, що призначає пенсію, який формує атрибути сканованих документів (із зазначенням часу їх створення), електронну пенсійну справу.
Положеннями абз. 2 - 3 п. 4.3 розд. IV Порядку № 22-1 передбачено, що після реєстрації заяви та сканування копій документів засобами програмного забезпечення за принципом екстериторіальності визначається структурний підрозділ органу, що призначає пенсію, який формує атрибути сканованих документів (із зазначенням часу їх створення), електронну пенсійну справу.
Рішення за результатами розгляду заяви та поданих документів органом, що призначає пенсію, приймається не пізніше 10 днів після надходження заяви.
Відповідно до п. 4.10 розд. IV Порядку № 22-1 після призначення/перерахунку пенсії електронна пенсійна справа засобами програмного забезпечення передається до органу, що призначає пенсію, за місцем проживання (реєстрації)/фактичного місця проживання особи для здійснення виплати пенсії.
Таким чином, починаючи з 01.04.2021 року на законодавчому рівні закріплено, що органи Пенсійного фонду України застосовують принцип екстериторіальності при опрацюванні заяв про призначення/перерахунок пенсій, суть якого полягає в опрацюванні заяв про призначення/перерахунок пенсій територіальними органами Пенсійного фонду України в порядку черговості надходження таких заяв незалежно від того, де було прийнято заяву та де проживає особа.
Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів звертає увагу, що питання щодо відповідності визначеної Порядком № 22-1  процедури розгляду заяв про призначення/перерахунок пенсії за принципом екстериторіальності нормативно-правовим актам вищої юридичної сили було предметом дослідження Верховного Суду.  
Так у постанові від 25.07.2023 року суд касаційної інстанції зауважив, що положення абзацу 13 пункту 4.2 та абзацу 2 пункту 4.3 розділу IV Порядку № 22-1 мають легітимну мету (гарантують централізовану та прозору систему контролю за процесами призначення та перерахунку пенсій, мінімізують корупційні ризики, зумовлені особистими контактами з громадянами, попереджають можливі випадки зволікань у прийнятті рішення, оптимізують навантаження на працівників, розширюють способи звернень до територіальних органів Пенсійного фонду України) та не передбачають можливість різного  правозастосування.
В цьому випадку, як було встановлено судом апеляційної інстанції, опрацювання заяви позивача з питання перерахунку пенсії здійснено не за принципом екстериторіальності, що не відповідало діючому порядку приймання та розгляду таких заяв органами Пенсійного фонду України. 
Не був визначений орган, відповідальний за розгляд по суті вказаної заяви та прийняття рішення за нею.
Ця обставина, на думку суду апеляційної інстанції, свідчить про допущення судом першої інстанції порушення матеріальних норм, що призвело до неповноти встановлення обставин у справі та недослідження належних і достатніх доказів та у підсумку - до задоволення позовних вимог при невирішенні питання щодо наявності прийнятого рішення ГУ ПФ України в Запорізькій області та його правомірності. 
Крім того   зобов`язуючи ГУ ПФУ у Запорізькій області зарахувати до страхового стажу позивача строк проходження ним військової служби за мобілізацією, поза увагою суду першої інстанції залишилося те, що наслідком скасування рішення, прийнятого за результатами розгляду заяви, має бути виникнення обов`язку зарахувати стаж та перерахувати пенсію саме у  територіального органу Пенсійного фонду України відзначеного за принципом екстериторіальності (висновок Верховного Суду у справі №500/1216/23 від 08.02.2024). 
Оцінюючи обґрунтованість тверджень позивача щодо наявності у нього права на зарахування у кратному розмірі періоду військової служби під час мобілізації до страхового стажу суд бере до уваги Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», затверджений постановою правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 № 22-1, такими документами є, зокрема, документи про проходження військової служби (служби); довідка згідно з додатком 2 до Порядку підтвердження наявного стажу роботи або документи про безпосередню участь в АТО/ООС, передбачені Порядком надання та позбавлення статусу учасника бойових дій, або документи військових частин (органів, підрозділів), підприємств, установ та організацій про безпосередню участь в обороні України у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації; посвідчення учасника бойових дій.
До заяви позивача від 29.04.2024 року додано довідки Національної гвардії України ВЧ НОМЕР_1 від 04.01.2024 року №64,65 про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави (ас16 та зворотна сторона).
Статтею 57 Закону України від 05.11.1991 №1788-XII Про пенсійне забезпечення (далі - Закон №1788-XII) визначено, що військова служба у складі діючої армії у період бойових дій, у тому числі при виконанні інтернаціонального обов`язку, а також перебування в партизанських загонах і з`єднаннях зараховується до стажу роботи на пільгових умовах у порядку, встановленому для обчислення строків цієї служби при призначенні пенсій за вислугу років військовослужбовцям.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також загальні засади проходження в Україні військової служби визначає Закон України Про військовий обов`язок і військову службу від 25.03.1992 № 2232-XII (далі - Закон № 2232-XII).
Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону № 2232-XII військова служба є державною службою особливого характеру, яка полягає у професійній діяльності придатних до неї за станом здоров`я і віком громадян України (за винятком випадків, визначених законом), іноземців та осіб без громадянства, пов`язаній із обороною України, її незалежності та територіальної цілісності. Час проходження військової служби зараховується громадянам України до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.
Також, за змістом абз. 2 ч. 1 ст. 8 Закону № 2011-ХІІ час перебування громадян України на військовій службі зараховується до їх страхового стажу, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби.
Час проходження військовослужбовцями військової служби в особливий період, що оголошується відповідно до Закону України Про оборону України, зараховується до їх вислуги років, стажу роботи, стажу роботи за спеціальністю, а також до стажу державної служби на пільгових умовах у порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України «Про порядок обчислення вислуги років, призначення та виплати пенсій і грошової допомоги особам, які мають право на пенсію відповідно до Закону України Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, крім військовослужбовців строкової служби і членів їх сімей та прирівняних до них осіб» від 17.07.1992 № 393 (в редакції чинній, на час виникнення спірних правовідносин) в пункті 1 установлено, що для призначення пенсій за вислугу років відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» особам з числа військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової служби) рядового, сержантського, старшинського та офіцерського складу, особам, зазначеним у пунктах «б» - «д», «ж» і «з» статті 12 такого Закону, до вислуги років, зокрема, зараховуються: військова служба в Збройних Силах; служба у військовому резерві під час безпосередньої участі в антитерористичній операції, під час безпосередньої участі у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів.
Відповідно до пп. «а» пункту 3 Порядку №393 до вислуги років для визначення розміру пенсії особам, зазначеним в абзаці першому пункту 1 цієї постанови, зараховується на пільгових умовах, зокрема:
участь у бойових діях у воєнний час; час проходження служби, протягом якого особа брала участь в антитерористичній операції; період проходження служби у військовому резерві під час безпосередньої участі в антитерористичній операції, під час безпосередньої участі у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів; час проходження служби, протягом якого особа брала участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів - один місяць служби за три місяці.
Вподальшому, наказом Міністерства Оборони України № 530 від 14.08.2014 Про положення про організацію роботи з обчислення вислуги років, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 20.10.2014 за № 1294/2607, затверджено Положення про організацію в Міністерстві оборони України роботи з обчислення вислуги років для призначення пенсій військовослужбовцям і забезпечення соціальними виплатами осіб, звільнених з військової служби у Збройних Силах України, та членів їх сімей.
За змістом п. 2.3 розділу 2 Положення № 530 участь у бойових діях у воєнний час зараховується на пільгових умовах - один місяць служби за три місяці.
Таким чином, системний аналіз наведених норм права в їх взаємозв`язку із положеннями статті 57 Закону України «Про пенсійне забезпечення» дає підстави для висновку, що час проходження військової служби, протягом якого особа брала участь у бойових діях у воєнний час, в антитерористичній операції, у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів; час проходження служби, протягом якого особа брала участь у здійсненні заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях, перебуваючи безпосередньо в районах та у період здійснення зазначених заходів підлягає зарахуванню до трудового стажу для призначення пенсії на пільгових умовах - один місяць служби за три місяці.
При цьому, суд враховує, що Указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні від 24.02.2022 № 64/2022. В подальшому воєнний стан неодноразово продовжувався і діє дотепер.
Разом з цим, суд зауважує, що оскаржувана відповідь відповідача від 16.05.2024 року не містить оцінки періодів служби позивача в Збройних Силах України з 27.11.2015 по 31.01.2016, 16.02.2016 по 01.12.2016, з 05.12.2016 по 19.02.2017, з 07.03.2017 по 19.10.2017, з 04.11.2017 по 13.03.2018, з 29.03.2018 по 29.04.2018.
Таким чином, суд вважає, що оскаржувана відмова, яка викладена у листі щодо відмови позивачу в зарахуванні до пільгового стажу періодів військової служби в кратному розмірі у зв`язку з тим, що йому призначено пенсію за віком відповідно до Закону №1058, тому таке зарахування в даному випадку законом не передбачено, прийнято пенсійним органом без урахування всіх обставин, що мають значення для його прийняття та без дотримання  Порядку № 22-1.
Аналіз наведених вище положень Порядку №22-1 свідчить про наступне:
- сутність принципу екстериторіальності полягає у визначенні структурного підрозділу органу, що призначає пенсію, який формуватиме електронну пенсійну справу та розглядатиме по суті заяву про призначення пенсії, незалежно від місця проживання/перебування заявника чи місця поданням ним відповідної заяви, тобто без прив`язки до території;
- після опрацювання електронної пенсійної справи та прийняття рішення за наслідками розгляду заяви про призначення пенсії структурний підрозділ органу, що призначає пенсію, (тобто територіального органу Пенсійного фонду України), визначений за принципом екстериторіальності, передає електронну пенсійну справу органу, що призначає пенсію, (тобто територіальному органу Пенсійного фонду України), за місцем проживання (реєстрації)/фактичного місця проживання особи для здійснення виплати пенсії (п.4.10);
- виплату пенсії проводить орган, що призначає пенсію, (тобто територіальний орган Пенсійного фонду України) за місцем фактичного проживання/перебування особи.
З огляду на приписи пунктів 4.2, 4.10 розділу IV Порядку №22-1 належним суб`єктом владних повноважень, який прийме відповідне рішення в частині позовних вимог щодо зобов`язання зарахувати до страхового стажу позивача періоди проходження військової служби, є саме ГУ ПФУ в тій області, структурний підрозділ якого, буде визначений за принципом екстериторіальності.
Натомість, ГУ ПФУ у Запорізькій області не приймало рішення про відмову у призначенні пенсії, а тому відсутні правові та фактичні обставини для покладання на нього обов`язку щодо прийняття рішення за заявою позивача. 
Згідно з пунктом 4.10 розділу IV Порядку №22-1 ГУ ПФУ у Запорізькій області визначено як суб`єкт, який буде здійснювати виплату пенсії позивачу за місцем проживання (реєстрації)/фактичного місця проживання (в разі її призначення/перерахунку).
Отже, позовні вимоги до ГУ ПФУ у Запорізькій області заявлені безпідставно.
Крім того, беручи до уваги, що заява позивача від 29 квітня 2024 року (ас15) по суті відповідно до Порядку № 22-1 розглянута не була, має місце протиправна бездіяльність.
В даному випадку суд не вбачає підстав щодо необхідності виходу за межі заявлених позивачем позовних вимог та визнання протиправною бездіяльності відповідача щодо нерозгляду належним чином заяви позивача від 229.04.2024 року, оскільки, з огляду на відповідь УПФ (ас14), неналежна форма заяви була підставою для відмови.
Подана позивачем заява була зареєстрована як звернення відповідно до Закону України "Про звернення громадян" та відповідачем надано роз`яснення щодо перерахунку пенсії за віком.
Звернення до суду за захистом своїх прав само по собі не є підставою для виникнення прав та обов`язків у пенсійній сфері. 
Щодо вимоги про зобов`язання відповідача перерахувати та виплатити ОСОБА_1 пенсію з 29.04.2024 року зарахувавши в трикратному обчисленні час проходження військової служби в особливий період, суд зазначає  наступне.
Реалізація суб`єктами публічної адміністрації своїх повноважень, які є законодавчо визначеними, що випливає з положень частини другої статті 19 Конституції України, здійснюється в межах відповідної законної дискреції.
Під дискреційними повноваженнями слід розуміти надання органу або посадовій особі повноважень діяти на власний розсуд в межах закону. Зокрема, дискреційні повноваження полягають у тому, що суб`єкт владних повноважень може обирати у конкретній ситуації альтернативне рішення, яке є законним.
Дискреційні повноваження це комплекс прав і зобов`язань представників влади як на державному, так і на регіональному рівнях, у тому числі представників суспільства, яких уповноважили діяти від імені держави чи будь-якого органу місцевого самоврядування, що мають можливість надати повного або часткового визначення і змісту, і виду прийнятого управлінського рішення. Також ця особа може вибирати рішення у передбачених для конкретних ситуацій нормативно-правових актах або схожих документах.
Відповідно до Рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи №R(80)2 щодо здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980 на 316-й нараді, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
Тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він уважає найкращим за конкретних обставин, та яке захистить або відновить порушене право.
Адміністративний суд під час розгляду та вирішення публічно-правових спорів перевіряє, чи рішення суб`єкта владних повноважень прийняте у межах законної дискреції. При цьому, відповідно до правил правозастосування практики Європейського суду з прав людини, суд не може своїм рішенням підмінити рішення суб`єкта владних повноважень.
Суд не може підміняти державний орган, рішення якого оскаржується, приймати замість нього рішення, яке визнається протиправним, інше рішення, яке б відповідало закону, і давати вказівки, які б свідчили про вирішення питань, що належать до компетенції такого суб`єкта владних повноважень, оскільки такі дії виходять за межі визначених йому повноважень законодавцем. 
Встановлені обставини по справі свідчать про недотримання відповідачем принципів обґрунтованості та добросовісності рішення суб`єкта владних повноважень, дотримання яких перевіряється адміністративним судом відповідно до вимог п. 3, 5 ч. 2ст. 2 КАС України, і недотримання яких є підставою для скасування такого рішення. Таким чином, вказане свідчить про те, що відповідач діяв необґрунтовано.
Такі порушення вимог матеріальних та процесуальних норм суд апеляційної інстанції визнав такими, що тягнуть за собою неправомірність рішення суду першої інстанції та, відповідно, - необхідність його скасування.
Таким чином,  враховуючи вимоги статті 245 КАС України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову.  
Відповідно до ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення та ухвалити нове судове рішення.
Відповідно до ст. 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю та ухвалення нового рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області задовольнити.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 21.11.2024 в адміністративній справі №280/5021/24 скасувати. 
Ухвалити у справі нове судове рішення, яким відмовити повністю у задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1   до  Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області  про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили 13 березня 2025 року та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України.
Повне судове рішення складено 17 березня 2025 року.

Головуючий - суддя                                                                      Н.А. Олефіренко 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова