ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2025 року 
м. Київ

справа №640/11065/22
адміністративне провадження № К/990/48727/24  

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Рибачука А.І.,
суддів: Бучик А.Ю., Коваленко Н.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами в суді касаційної інстанції адміністративну справу №640/11065/22
за позовом Універсальної товарної біржі (далі - УТБ) «Контрактовий дім УМВБ» до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку (далі - Нацкомісія) про визнання протиправними та скасування постанови та розпорядження, провадження у якій відкрито
за касаційною скаргою Нацкомісії
на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023, ухвалене судом у складі головуючої судді Колеснікової І.С. 
постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.11.2024, ухвалену судом у складі колегії суддів: головуючого судді - Безименної Н.В., суддів: Оксененка О.М.,             Кучми А.Ю.,
УСТАНОВИВ:
І. РУХ СПРАВИ
1. У липні 2022 року УТБ «Контрактовий дім УМВБ» звернулась до суду з позовом, у якому просила визнати протиправними та скасувати:
розпорядження Нацкомісії від 07.06.2022 №51-ЮО про усунення порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках;
постанову Нацкомісії від 07.06.2022 №104-ЮО про накладення санкцій за правопорушення на ринках капіталу та організованих товарних ринках;
В обґрунтування заявлених вимог УТБ «Контрактовий дім УМВБ» вказувала на протиправність прийнятих відповідачем постанови від 07.06.2022 №104-ЮО про накладення санкцій за правопорушення на ринках капіталу та організованих товарних ринках та розпорядження від 07.06.2022 №51-ЮО про усунення порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках, оскільки в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, що свідчить про безпідставність притягнення останньої до відповідальності, а оскаржувані постанова та розпорядження не містять чіткого визначення підстав та мотивів для їх прийняття, не відповідають вимогам обґрунтованості, добросовісності, розсудливості та пропорційності. Позивач наголошує на тому, що діяльність з організації та проведення біржових аукціонів з продажу скрапленого газу не є діяльністю на організованому товарному ринку, оскільки вона регулюється цілою низкою нормативно-правових актів, які є відмінними від нормативно-правових актів, що регулюють професійну діяльність на організованому товарному ринку.
2. Київський окружний адміністративний суд рішенням від 29.05.2023, яке залишене без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.11.2024, позовні вимоги задовольнив:
визнав протиправною та скасував постанову Нацкомісії від 07.06.2022 №104-ЮО про накладення санкцій за правопорушення на ринках капіталу та організованих товарних ринках (далі - постанова від 07.06.2022 №104-ЮО);
визнав протиправним та скасував розпорядження Нацкомісії від 07.06.2022 №51-ЮО про усунення порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках (далі - розпорядження від 07.06.2022 №51-ЮО).
3. 27.11.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Нацкомісії на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.11.2024 у справі № 640/11065/22 за вищевказаним позовом, у якій, посилаючись на неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанції норм матеріального права та порушення ними норм процесуального права, відповідач просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове - про відмову в задоволенні позову.
4. Верховний Суд ухвалою від 07.01.2025 відкрив касаційне провадження за вказаною касаційною скаргою та витребував матеріали справи із суду першої інстанції.
5. 17.01.2025 від УТБ «Контрактовий дім УМВБ» до суду касаційної інстанції надійшов відзив на зазначену вище касаційну скаргу, в якому позивач просить залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.11.2024 - без змін.
ІІ. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
6. Судами попередніх інстанцій встановлено, що УТБ «Контрактовий дім УМВБ» зареєстрована 27.12.2001 як юридична особа з кодом ЄДРПОУ 31813611, основним видом діяльності якої за КВЕД є управління фінансовими ринками (66.11), інші види діяльності: неспеціалізована оптова торгівля продуктами харчування, напоями та тютюновими виробами (46.39), неспеціалізована оптова торгівля (46.90), купівля та продаж власного нерухомого майна (68.10), агентства нерухомості (68.31).
18.05.2022 Нацкомісією складено акт №130-ЮО про правопорушення на ринках капіталу та організованих товарних ринках (далі - акт від 18.05.2022 №130-ЮО), в якому зафіксовано, що УТБ «Контрактовий дім УМВБ»:
здійснює операції, пов`язані з безпосереднім провадженням професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках, для здійснення якої (яких) необхідна наявність ліцензії, без ліцензії на провадження відповідного виду діяльності в межах такої професійної діяльності;
використовує у назві слова «товарна біржа».
На підставі акта від 18.05.2022 №130-ЮО відповідачем прийнято розпорядження 07.06.2022 №51-ЮО, яким зобов`язано УТБ «Контрактовий дім УМВБ» не пізніше 60 днів після припинення чи скасування воєнного стану в Україні, введеного відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022, усунути встановлені в акті №130-ЮО порушення законодавства шляхом приведення організаційно-правової форми та внутрішніх документів у відповідність до чинного законодавства, та письмово проінформувати уповноважену особу Комісії та Департамент нагляду за ринками капіталу про виконання цього розпорядження.
Крім того, 07.06.2022 відповідачем прийнято постанову 07.06.2022 №104-ЮО відповідно до якої за здійснення УТБ «Контрактовий дім УМВБ» операції (операцій), пов`язаної (пов`язаних) з безпосереднім провадженням професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках, для здійснення якої (яких) необхідна наявність відповідної ліцензії, без ліцензії на провадження відповідного виду діяльності в межах такої професійної діяльності, застосовано до позивача санкцію у вигляді штрафу у розмірі 7500 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 127500,00 грн.
Вважаючи розпорядження від 07.06.2022 №51-ЮО та постанову від 07.06.2022 №104-ЮО протиправними, УТБ «Контрактовий дім УМВБ» звернулась до суду із цим позовом.
ІІІ. ОЦІНКА СУДІВ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
7. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з висновком якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що чинне на момент виникнення спірних правовідносин законодавство, не встановлює обов`язку для вже створених відповідно до діючого раніше законодавства товарних бірж (в тому числі, тих які проводять аукціони з продажу скрапленого газу), ні змінювати свою організаційно-правову форму, ні отримувати відповідні ліцензії, ні змінювати назву чи види діяльності, оскільки, за висновком суду першої інстанції, станом на момент прийняття відповідачем спірних в цій справі рішень, скраплений газ не був продукцією, торгівля якою повинна була здійснюватись виключно на організованих товарних ринках, в той час, як поняття біржового аукціону не тотожне поняттю організований товарний ринок, тобто відповідна діяльність позивача з організації та проведення біржових аукціонів з продажу скрапленого газу не вимагала отримання ліцензії на здійснення професійної діяльності на організованих товарних ринках.
IV. ДОВОДИ КАСАЦІЙНОЇ СКАРГИ ТА ВІДЗИВУ
8. Касаційна скарга відповідача мотивована, зокрема тим, що суди попередніх інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях неправильно застосували положення, зокрема, Закону України від 10.12.1991 № 1956-XII «Про товарні біржі» (далі - Закон № 1956-XII) та Закону України від 23.02.2006 № 3480-IV «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки» (далі - Закон № 3480-IV), оскільки помилково ототожнили необхідність отримання товарними біржами ліцензії на здійснення професійної діяльності на організованих товарних ринках з видом товару, який на таких біржах реалізовується (в цьому випадку скраплений газ). Скаржник наголошує на тому, що діяльність позивача, яка пов`язана з організацією торгівлі продукцією на товарній біржі в силу приписів статті 3 Закону № 1956-XII підлягає ліцензуванню і для здійснення такої діяльності позивач має привести організаційно-правову форму юридичної особи у відповідності до вимог Закону № 1956-XII.
9. У відзиві на касаційну скаргу УТБ «Контрактовий дім УМВБ» зазначає, що нормативно-правове регулювання діяльності з організації та проведення біржових аукціонів з продажу скрапленого газу є відмінним від нормативно-правового регулювання професійної діяльності на організованому товарному ринку. На думку позивача, Нацкомісія помилково ототожнює два різні поняття: біржовий аукціон та організований товарний ринок, у зв`язку з чим УТБ «Контрактовий дім УМВБ»  просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін. 
V. ВИСНОВКИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
10. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також виходячи із меж касаційного перегляду справи, визначених статтею 341 КАС України, колегія суддів виходить із такого.
11. Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
12. Предметом оскарження в цій справі є згадані вище постанова про накладення санкцій за правопорушення на ринках капіталу та організованих товарних ринках та розпорядження про усунення порушень законодавства на ринках капіталу та організованих товарних ринках.
13. Правові засади здійснення державного регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків та державного контролю за емісією (видачею) і обігом, укладенням та виконанням фінансових інструментів в Україні визначає Закону України 30.10.1996 №448/96-ВР «Про державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків» (далі - Закон № 448/96-ВР).
14. За змістом статті 2 Закону № 448/96-ВР державне регулювання ринків капіталу та організованих товарних ринків здійснюється, зокрема, з метою дотримання учасниками ринків капіталу та організованих товарних ринків вимог актів законодавства.
15. Одним з основних завдань Нацкомісії є захист прав інвесторів у фінансові інструменти (у тому числі споживачів фінансових послуг у межах компетенції, визначеної Законом України «Про фінансові послуги та державне регулювання ринків фінансових послуг») та учасників ринків капіталу та організованих товарних ринків шляхом застосування заходів щодо запобігання і припинення порушень законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, у тому числі про систему накопичувального пенсійного забезпечення, застосування санкцій за порушення законодавства у межах своїх повноважень (пункт 4 частини першої статті 7 Закону № 448/96-ВР). 
16. Повноваження Нацкомісії визначені в статті 8 Закону № 448/96-ВР, відповідно до якої Нацкомісія у випадках і межах, встановлених законом, серед іншого, має право:
встановлювати порядок проведення перевірок та оформлення їх результатів, відповідно до якого проводити самостійно чи разом з іншими відповідними органами перевірки діяльності професійних учасників ринків капіталу та організованих товарних ринків, суб`єктів системи накопичувального пенсійного забезпечення (крім вкладників та учасників) щодо їх діяльності у такій системі, та саморегулівних організацій професійних учасників ринків капіталу, а також перевірки діяльності емітентів щодо стану корпоративного управління та здійснення операцій з емісії та обігу цінних паперів; 
надсилати офіційним каналом зв`язку емітентам, суб`єктам системи накопичувального пенсійного забезпечення (крім вкладників та учасників) та особам, які провадять професійну діяльність на ринках капіталу та організованих товарних ринках, та саморегулівним організаціям обов`язкові для виконання розпорядження про усунення порушень законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, законодавства про захист прав споживачів фінансових послуг та законодавства про акціонерні товариства, а також вимагати надання необхідних документів відповідно до законодавства;
накладати адміністративні стягнення, штрафні та інші санкції за порушення чинного законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, у тому числі про систему накопичувального пенсійного забезпечення, на юридичних осіб та їх співробітників, аж до анулювання ліцензій на здійснення професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках.
17. Пунктом 2 частини першої статті 11 Закону № 448/96-ВР визначено, що за здійснення юридичною особою операції (операцій), пов`язаної (пов`язаних) з безпосереднім провадженням професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках, для здійснення якої (яких) необхідна наявність відповідної ліцензії, без ліцензії на провадження відповідного виду діяльності в межах такої професійної діяльності, або провадження відповідного виду діяльності, що підлягає ліцензуванню на підставі ліцензії, іншої ніж та, що надає право на провадження такого виду діяльності, або провадження професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках з порушенням умов ліцензування Нацкомісія застосовує до юридичних осіб фінансові санкції у розмірі від п`яти до десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
18. Отже, Нацкомісія в спірних правовідносинах є органом, уповноваженим державою на здійснення регулювання, нагляду та контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері ринків капіталу та організованих товарних ринків. В межах наданих повноважень, Нацкомісія має право, зокрема, надавати обов`язкові до виконання розпорядження про усунення порушень законодавства про ринки капіталу та організовані товарні ринки, а також застосовувати адміністративні санкції шляхом накладення штрафів, у разі виявлення фактів провадження діяльності без відповідної ліцензії або з порушенням умов ліцензування. Таким чином, саме Нацкомісія є компетентним органом для надання правової оцінки діяльності суб`єктів, які здійснюють операції на організованих товарних ринках, у тому числі на предмет дотримання ліцензійних вимог.
19. Скасовуючи спірні в цій справі постанову від 07.06.2022 №104-ЮО та розпорядження від 07.06.2022 №51-ЮО суди попередніх інстанцій виходили з того, що на момент прийняття відповідачем зазначених рішень, скраплений газ не був продукцією, торгівля якою повинна була здійснюватись виключно на організованих товарних ринках, а поняття біржового аукціону не тотожне поняттю організований товарний ринок, у зв`язку з чим суди дійшли висновку, що діяльність позивача з організації та проведення біржових аукціонів з продажу скрапленого газу не вимагала отримання ліцензії на здійснення професійної діяльності на організованих товарних ринках.
20. Колегія суддів з таким висновком судів першої та апеляційної інстанцій не погоджується, з огляду на таке.
21. Відносини, що виникають під час емісії, обігу, викупу цінних паперів та виконання зобов`язань за ними, укладання і виконання деривативних контрактів, заміни сторони деривативних контрактів та вчинення правочинів щодо фінансових інструментів на ринках капіталу, а також відносини, що виникають під час провадження професійної діяльності на ринках капіталу та організованих товарних ринках врегульовані Законом № 3480-IV.
22. Так, відповідно до частини третьої статті 5 Закону № 3480-IV професійними учасниками організованих товарних ринків є юридичні особи, які провадять професійну діяльність з організації торгівлі продукцією, професійну діяльність з організації укладання деривативних контрактів на товарних біржах, а саме товарні біржі.
23. Професійна діяльність з організації торгівлі продукцією на товарних біржах, професійна діяльність з організації укладання деривативних контрактів на товарних біржах здійснюється виключно товарними біржами на підставі відповідних ліцензій, виданих Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку, крім випадків, передбачених законодавством (частина четверта статті 5 Закону № 3480-IV).
24. У свою чергу, правові умови створення та функціонування товарних бірж на території України як організованих товарних ринків регулює Закон №1956-XII, за визначенням пункту 9 частини першої статті 2 якого, організація торгівлі продукцією на товарних біржах (організація біржової торгівлі) - діяльність товарної біржі із створення та функціонування електронної торгової системи, яка у встановленому Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку порядку забезпечує централізоване вчинення (укладання) та/або централізоване виконання правочинів (біржових угод, біржових договорів) щодо біржових товарів згідно з недискреційними правилами, встановленими товарною біржою та зареєстрованими у встановленому цим Законом порядку.
25. Згідно з пунктом 6 частини першої статті 2 Закону №1956-XII біржові торги - це організоване подання учасниками біржових торгів заявок на купівлю/продаж біржових товарів, укладання біржових угод (біржових договорів) та вчинення інших дій на товарній біржі щодо таких біржових товарів відповідно до правил товарної біржі.
26. При цьому за визначенням пункту 11 частини першої статті 2 Закону №1956-XII продукція - сільськогосподарська продукція, деревина, мінерали, паливно-енергетичні ресурси, сировина, метали, дорогоцінне каміння, матеріальна продукція рибальства, паливної, хімічної, легкої, харчової та інших галузей промисловості, а також інші споживані речі, визначені родовими ознаками.
27. Отже, наведені вище норми Закону № 1956-XII свідчать про те, що діяльність товарних бірж, яка включає організацію біржових торгів у формі централізованого укладення та виконання правочинів щодо біржових товарів через електронну торгову систему, є формою професійної діяльності на організованих товарних ринках. При цьому законодавство не пов`язує статус такої діяльності із специфікою конкретного біржового товару, що реалізується (наприклад, скрапленого газу, аграрної продукції чи металів). Визначальним є саме дотримання передбачених Законом ознак організованості торгів та функціонування біржі відповідно до зареєстрованих правил. Таким чином, будь-яка діяльність з організації централізованих торгів біржовими товарами на товарній біржі, незалежно від виду продукції, має розглядатися як діяльність на організованому товарному ринку у розумінні чинного законодавства України.
28. Відповідно до частини першої статті 3 Закону № 1956-XII товарна біржа є юридичною особою, що функціонує у формі акціонерного товариства, товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю та провадить професійну діяльність з організації торгівлі продукцією на товарних біржах, професійну діяльність з організації укладання деривативних контрактів на товарних біржах, а також інші види діяльності, передбачені цим Законом.
Виключно на товарній біржі укладаються біржові договори на умовах спот - договори, умови яких передбачають, що фактичне постачання біржового товару заплановано здійснюється в межах найбільшого з таких проміжків часу: двох робочих днів; проміжку часу, визначеного звичаєм ділового обороту, зафіксованим правилами товарної біржі.
30. Згідно з частиною другою статті 3 Закону № 1956-XII юридична особа набуває статусу товарної біржі з дня отримання ліцензії на провадження діяльності з організації торгівлі продукцією на товарних біржах та/або ліцензії на провадження діяльності з організації укладання деривативних контрактів на товарних біржах, що видається Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку в порядку, передбаченому статтями 71 і 72 Закону України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки».
Юридична особа, яка отримала ліцензію на провадження діяльності з організації торгівлі продукцією на товарних біржах та/або ліцензію на провадження діяльності з організації укладання деривативних контрактів на товарних біржах, є професійним учасником організованих товарних ринків.
31. При цьому за змістом пункту 3 Розділу VII Прикінцеві та перехідні положення Закону №1956-XII з 01.07.2021 товарні біржі мають право провадити свою діяльність виключно за умови отримання ліцензії на провадження професійної діяльності на організованих товарних ринках - діяльності з організації торгівлі продукцією на товарних біржах та/або ліцензії на провадження професійної діяльності на організованих товарних ринках - діяльності з організації укладання деривативних контрактів на товарних біржах.
32. Отже, наведене положення пункту 3 Розділу VII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №?1956-XII спростовує висновки судів попередніх інстанцій про те, що чинне на момент виникнення спірних правовідносин законодавство не встановлює обов`язку для вже створених відповідно до раніше діючого законодавства товарних бірж (у тому числі тих, що організовують біржові аукціони з продажу скрапленого газу) отримувати відповідні ліцензії. Закон №?1956-XII прямо передбачає, що з 01.07.2021 така діяльність дозволяється виключно за умови отримання ліцензії на провадження професійної діяльності на організованих товарних ринках, що охоплює й організацію торгівлі продукцією на товарних біржах.
33. Позивачем не заперечується той факт, що ним проводились біржові аукціонні торги з продажу скрапленого газу, про які зазначає відповідач у спірних в цій справі рішеннях.
Разом з тим, на думку позивача, позицію якого підтримали суди попередніх інстанцій, діяльність з організації та проведення біржового аукціону з продажу скрапленого газу є окремим видом діяльності, який лежить поза межами правового регулювання Закону №1956-XII, Закону №3480-IV та Закону №448/96-ВР і не потребує наявності відповідної ліцензії.
34. З огляду на такі доводи, колегія суддів зазначає, що позивача притягнуто до відповідальності не за торгівлю скрапленим газом, а за здійснення операцій, пов`язаних з безпосереднім провадженням професійної діяльності на організованих товарних ринках (у формі організації біржових торгів), для здійснення яких необхідна наявність відповідної ліцензії, без ліцензії на провадження відповідного виду діяльності в межах такої професійної діяльності.
35. При цьому, Верховний Суд наголошує на тому, що за визначенням, наведеним в підпункті 3 пункту 2 Порядку організації та проведення біржових аукціонів з продажу нафти сирої, газового конденсату власного видобутку і скрапленого газу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 № 570 (який був чинний на момент виникнення спірних правовідносин) біржовий аукціон - спосіб проведення торгів (торгів «з голосу» або в електронній торговій системі), що передбачає продаж кожного із заявлених лотів покупцеві, який запропонував за нього найвищу ціну, зафіксовану під час проведення торгів.
36. Отже, біржовий аукціон не є окремим видом діяльності, як помилково вважали суди попередніх інстанцій, а являє собою одну з форм проведення біржових торгів. Відтак, діяльність відповідача з організації торгів на товарній біржі у вигляді біржового аукціону є формою здійснення професійної діяльності на організованому товарному ринку. Така діяльність підпадає під правове регулювання Закону №1956-XII, Закону №3480-IV та Закону №448/96-ВР і потребує отримання відповідної ліцензії. Відсутність у відповідача такої ліцензії свідчить про порушення ним вимог зазначених законів, що обумовлює правомірність застосування до нього Нацкомісією заходів впливу, передбачених пунктом 2 частини першої статті 11 Закону №448/96-ВР, у зв`язку з чим суди попередніх інстанцій дійшли помилкового висновку щодо наявності підстав для скасування постанови від 07.06.2022 №104-ЮО.
37. Враховуючи наведене Нацкомісія і в спірному розпорядженні від 07.06.2022 №51-ЮО правомірно вказала на необхідність приведення внутрішніх документів УТБ «Контрактовий дім УМВБ» у відповідність до норм чинного законодавства, у зв`язку з відсутністю в останньої відповідної ліцензії на провадження професійної діяльності на організованих товарних ринках.
38. Щодо вказівки Нацкомісії в зазначеному розпорядженні на те, що позивач в своїй назві використовує слова «товарна біржа», колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.
39. Як було зазначено вище частиною першою статті 3 Закону № 1956-XII встановлено, що товарна біржа є юридичною особою, що функціонує у формі акціонерного товариства, товариства з обмеженою відповідальністю або товариства з додатковою відповідальністю та провадить професійну діяльність з організації торгівлі продукцією на товарних біржах, професійну діяльність з організації укладання деривативних контрактів на товарних біржах, а також інші види діяльності, передбачені цим Законом.
40. Відповідно до частини п`ятої статті 3 Закону № 1956-XII слова «товарна біржа», «оператор організованого ринку», «організований ринок» та похідні від них дозволяється використовувати у назві лише юридичним особам, які отримали ліцензію на провадження діяльності з організації торгівлі продукцією на товарних біржах, відповідно до вимог цього Закону.
41. В свою чергу, за змістом статті 2 Закону України від 07.02.1991 № 698-XII «Про підприємництво» (який був чинний на момент реєстрації УТБ «Контрактовий дім УМВБ» як юридичної особи) найменування суб`єкта підприємницької діяльності - юридичної особи повинне містити відомості про його організаційно-правову форму та назву. У найменуванні суб`єкта підприємницької діяльності - юридичної особи забороняється використання повних або скорочених найменувань органів державної влади, органів місцевого самоврядування та похідних від цих найменувань, а також найменувань, тотожних найменуванню іншого суб`єкта підприємницької діяльності - юридичної особи чи об`єднання громадян, внесених до відповідних реєстрів.
42. Подібні за змістом положення є також і в Законі України від 15.05.2003 № 755-IV «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» (чинного на момент виникнення спірних правовідносин), відповідно до частин першої, другої та третьої статті 16 якого, найменування юридичної особи повинно містити інформацію про її організаційно-правову форму (крім державних органів, органів місцевого самоврядування, органів влади Автономної Республіки Крим, державних, комунальних організацій, закладів, установ, а також випадку, передбаченого абзацом другим цієї частини) та назву.
Організаційно-правова форма юридичної особи визначається відповідно до класифікації організаційно-правових форм господарювання, затвердженої центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері технічного регулювання.
Назва юридичної особи може складатися з власної назви юридичної особи, а також містити інформацію про мету діяльності, вид, спосіб утворення, залежність юридичної особи та інші відомості згідно з вимогами до найменування окремих організаційно-правових форм юридичних осіб, установленими Цивільним, Господарським кодексами України та цим Законом.
43. Отже, словосполучення «Універсальна товарна біржа» в найменуванні позивача є не назвою юридичної особи, а її організаційно-правовою формою, що свідчить про помилковість висновку Нацкоміції про те, що УТБ «Контрактовий дім УМВБ» використовує у своїй назві слова «товарна біржа».
44. При цьому в резолютивній частині розпорядження від 07.06.2022 №51-ЮО Нацкомісія зобов`язала позивача привести свою організаційну-правову форму у відповідність до чинного законодавства
45. Колегія суддів зауважує, що пунктом 2 Розділу VII Прикінцеві та перехідні положення Закону №1956-XII встановлено, що з дня опублікування цього Закону товарні біржі мають право змінювати організаційно-правову форму на товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю або акціонерні товариства.
46. Верховний Суд зазначає, що наведене положення пункту 2 Розділу VII Прикінцеві та перехідні положення Закону №1956-XII слід розуміти так, що законодавець надав раніше створеним товарним біржам право вибору організаційно-правової форми (товариство з обмеженою відповідальністю, товариство з додатковою відповідальністю або акціонерне товариства). Водночас таке право не скасовує обов`язку таких бірж здійснювати професійну діяльність на організованих товарних ринках виключно в одній із передбачених частиною першою статті 3 цього Закону організаційно-правових форм.
47. Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновку про обґрунтованість вимоги Національної комісії щодо зобов`язання відповідача привести свою організаційно-правову форму у відповідність до вимог законодавства, яке регулює професійну діяльність на організованих товарних ринках, у зв`язку з чим підстави для скасування розпорядження від 07.06.2022 №51-ЮО також відсутні.
48. Підсумовуючи зазначене, колегія суддів констатує, що суди попередніх інстанцій неправильно застосувавши положення Закону №1956-XII, Закону №3480-IV та Закону №448/96-ВР, дійшли помилкових висновків про наявність підстав для задоволення позову та, відповідно, про необхідність скасування спірних в цій справі постанови від 07.06.2022 №104-ЮО та розпорядження від 07.06.2022 №51-ЮО.
49. Відповідно до частин першої, третьої статті 351 КАС України підставами для скасування судових рішень повністю або частково і ухвалення нового рішення або зміни рішення у відповідній частині є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права; неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.
50. Враховуючи зазначене, колегія суддів дійшла висновку про те, що касаційну скаргу слід задовольнити, рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.11.2024 у справі №640/11065/22 - скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.
Керуючись статтями 345, 349, 351, 355, 356 КАС України, Верховний Суд- , 
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку задовольнити.
Рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.05.2023 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.11.2024 у справі № 640/11065/22 скасувати.
Ухвалити нове судове рішення.
У задоволенні позовних вимог Універсальної товарної біржі «Контрактовий дім УМВБ» до Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про визнання протиправними та скасування постанови та розпорядження - відмовити.
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена.

Суддя-доповідач                              А.І. Рибачук

судді                              А.Ю. Бучик 

                                                                                          Н.В. Коваленко