УХВАЛА

22 травня 2025 року 
м. Київ
справа №400/7736/24
адміністративне провадження № К/990/11607/25  
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача Бевзенка В.М.,
суддів: Бучик А.Ю., Чиркіна С.М., 
перевіривши касаційну скаргу Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2025 у справі №400/7736/24 за позовом заступника керівника Миколаївської окружної прокуратури до Веснянської сільської ради Миколаївського району за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Миколаївська районна рада Миколаївської області, Управління соціально - економічного розвитку території Миколаївської районної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, - 
УСТАНОВИВ:
Заступник керівника Миколаївської окружної прокуратури (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до Веснянської сільської ради Миколаївського району за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Миколаївська районна рада Миколаївської області, Управління соціально - економічного розвитку території Миколаївської районної державної адміністрації, в якому просив:
- визнати протиправною бездіяльність Веснянської сільради щодо неприйняття зі спільної власності територіальних громад Миколаївського району Миколаївської області у комунальну власність Веснянської сільської об`єднаної територіальної громади Миколаївської області нежитлову будівлю Кир`яківського будинку культури, що розташована за адресою:                                       вул. Центральна, 4, с. Кир`яківка, Миколаївський р-н, Миколаївська обл. та вбудовану в підвальне приміщення захисну споруду цивільного захисту, що розташована за адресою: вул. Центральна, 4 А, с. Кир`яківка, Миколаївський р-н, Миколаївська обл., загальною площею 2 527 кв. м.
- зобов`язати Веснянську сільраду виконати рішення Миколаївської районної ради Миколаївської області від 24.02.2021 №13 «Про передачу Кир`яківського будинку культури та майна із спільної власності територіальних громад сіл, селищ Миколаївського району у комунальну власність Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області» - в частині виконання пункту 5 цього рішення щодо прийняття у комунальну власність нежитлової будівлі Кир`яківського будинку культури, що розташована за адресою: вул. Центральна, 4, с. Кир`яківка, Миколаївський р-н, Миколаївська обл. та вбудованої в підвальне приміщення захисної споруди цивільного захисту, що розташована за адресою: вул. Центральна, 4 А, с. Кир`яківка, Миколаївський р-н, Миколаївська обл. загальною площею 2 527 кв. м.
Суд першої інстанції розглянув справу за правилами загального позовного провадження.
Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 відмовлено у задоволенні позову.
Постановою П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2025 у справі №400/7736/24, апеляційну скаргу першого заступника керівника Миколаївської окружної прокуратури задоволено, рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 28.10.2024 скасовано, ухвалено нове рішення про задоволення позову.
Ухвалою Верховного Суду від 26.02.2025 касаційну скаргу Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2025 у справі №400/7736/24 повернуто скаржнику.
Ухвалою Верховного Суду від 13.03.2025 касаційну скаргу Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2025 у справі №400/7736/24 повернуто скаржнику.
18.03.2025 на адресу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» втретє надійшла касаційна скарга Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області, у якій скаржник просить скасувати постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2025, залишити в силі рішення суду першої інстанції.
Ухвалою Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 07.04.2025 визнано неповажними вказані Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, касаційну скаргу залишено без руху.
Надано заявнику касаційної скарги строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків шляхом надання до суду касаційної інстанції заяви із зазначенням інших поважних причин пропуску строку на касаційне оскарження, до якої надати належні та допустимі докази, що підтверджують ці обставини.
Також, роз`яснено, що в разі невиконання вимог цієї ухвали в частині подання клопотання із зазначенням інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження та надання відповідних доказів у встановлений судом строк у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
Роз`яснено, що в разі невиконання вимог цієї ухвали в частині подання уточненої касаційної скарги у встановлений судом строк касаційну скаргу буде повернуто.
16.04.2025 на виконання ухвали Верховного Суду про залишення касаційної скарги без руху надійшла заява про усунення недоліків, яка обґрунтована тим, що скаржником після повернення попередніх касаційних скарг невідкладно було розпочато вчинення дій щодо повторного належного оформлення касаційних скарг а також продемонстровано добросовісне ставлення до реалізації ним право на касаційне оскарження й вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків касаційної скарги. 
Так, частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Тобто особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, цілком використовувати наявні засоби та можливості, передбачені законодавством. Отже, учасники процесу мають діяти вчасно та в належний спосіб, вони не мають допускати затримки та невиправданого зволікання під час виконання своїх процесуальних обов`язків.
Також згідно з частиною першою статті 45 КАС України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами. Зловживання процесуальними правами не допускається.
Наведеними положеннями КАС України чітко окреслений характер процесуальної поведінки учасників справи, відповідно до якого особа, яка зацікавлена у поданні касаційної скарги, мусить діяти сумлінно, тобто виявляти добросовісне ставлення до наявних у неї прав і здійснювати їхню реалізацію в такий спосіб, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без невиправданих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, передусім щодо дотримання строку на касаційне оскарження. Для цього учасник справи повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати цілком наявні засоби та можливості, передбачені законодавством
Суд зауважує, що строк звернення до суду, як одна із складових гарантії "права на суд", може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.
Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд судді, суду.
Наведене дає підстави для висновку, що поновлення встановленого процесуальним законом строку для подання касаційної скарги здійснюється судом касаційної інстанції у виняткових, особливих випадках й лише за наявності обставин об`єктивного і непереборного характеру (підтверджених доказами), які істотно ускладнили або унеможливили своєчасну реалізацію права на касаційне оскарження судового рішення.
Колегія суддів зауважує, що норми КАС України не містять виключень або підстав для звільнення учасників процесу від обов`язку надавати докази до суду та доводи ті обставини, які є підставами для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.
Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно з частиною першою статті 77 КАС України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що пропуск такого строку дійсно пов`язаний з об`єктивно непереборними обставинами чи істотними перешкодами.
Водночас Суд звертає увагу, що та обставина, що повернення касаційної скарги не позбавляє повторного звернення до суду не означає наявність у особи безумовного права оскаржувати судові рішення у будь-який момент після повернення вперше поданої касаційної скарги без урахування процесуальних строків, встановлених для цього, а у Суду - обов`язку поновлювати такий строк, у разі його пропуску, тим більш за відсутності поважних причин.
Невиконання скаржником вимог процесуального закону щодо належного оформлення касаційної скарги, та як наслідок, повернення заявнику касаційної скарги не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити перегляд остаточного і обов`язкового судового рішення після закінчення строку його касаційного оскарження, а відтак не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.
Підстави пропуску строку касаційного оскарження можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, тобто у встановлений законом процесуальний строк подання касаційної скарги.
Отже, тільки наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації прав щодо оскарження судового рішення у касаційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку касаційного оскарження з поважних причин.
Cуд зазначає, що невиконання відповідачем вимог процесуального закону щодо належного оформлення касаційної скарги, та як наслідок, повернення заявнику касаційної скарги, не належать до об`єктивних обставин особливого і непереборного характеру, які можуть зумовити перегляд остаточного і обов`язкового судового рішення після закінчення строку його касаційного оскарження, а відтак не свідчить про наявність поважних підстав для поновлення цього строку.
Разом з тим ухвалою Верховного Суду від 07.04.2025 надавалась оцінка щодо поважності причин пропуску строку після повернення касаційних скарг.
В обґрунтування доводів клопотання про поновлення строку скаржник посилається, що після повернення попередніх касаційних скарг невідкладно було розпочато вчинення дій щодо повторного належного оформлення касаційних скарг та після оформлення таких, без зволікань було направлено до суду касаційної інстанції а також було продемонстровано добросовісне ставлення до реалізації ним право на касаційне оскарження й вжито усіх можливих та залежних від нього заходів з метою усунення недоліків касаційної скарги.
В той же час, наведені скаржником підстави пропуску строку не можуть бути визначені судом, як непереборні чи такі, що не залежали від його волевиявлення та встановлення внутрішніх організаційних моментів.
Встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених  КАС України   певних процесуальних дій.
Тому, неналежна організація трудового процесу з боку відповідальних осіб є суто суб`єктивною причиною, а негативні наслідки, які настали у зв`язку з такою причиною є певною мірою відповідальністю за неналежне виконання своїх процесуальних обов`язків. Слід зазначити, що відповідач як сторона у справі зобов`язаний в розумні строки цікавитися провадженням у його справі, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Отже, зазначені скаржником в клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження доводи не свідчать про наявність об`єктивно непереборних обставин, які б перешкоджали своєчасному оскарженню судових рішень у цій справі та не підтверджені належними доказами.
Ураховуючи зазначене, зважаючи на те, що з моменту прийняття оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції до моменту подання повторної касаційної скарги пройшло три місяці, доводи клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження є необґрунтованими та не можуть бути визнані судом поважною причиною пропуску строку, встановленого   КАС України.
Відповідно до пункту 4 частини першої     статті 333 КАС України, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження, визнані судом неповажними.
З огляду на викладене, зважаючи на те, що наведені скаржником підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними, наявні підстави для відмови у відкритті касаційного провадження.
Керуючись статтями 248, 329, 333 КАС України,
УХВАЛИВ:
Визнати неповажними вказані Веснянською сільською радою Миколаївського району Миколаївської області підстави для поновлення строку на касаційне оскарження постанови П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2025 у справі №400/7736/24.
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Веснянської сільської ради Миколаївського району Миколаївської області на постанову П`ятого апеляційного адміністративного суду від 23.01.2025 у справі №400/7736/24 за позовом заступника керівника Миколаївської окружної прокуратури до Веснянської сільської ради Миколаївського району за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Миколаївська районна рада Миколаївської області, Управління соціально - економічного розвитку території Миколаївської районної державної адміністрації про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.   

Суддя-доповідач                                                                                            В.М. Бевзенко
Судді:                                                                                                                А.Ю. Бучик
                                                                                                                  С.М. Чиркін