УХВАЛА
 
31 березня 2025 року
м. Київ
 
справа № 753/17328/23
провадження № 61-14668св24
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (судді-доповідача), Зайцева А. Ю., Тітова М. Ю.,                                
учасники справи:
позивачі:  ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , 
відповідач -     ОСОБА_3 ,  
третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Герасименко Наталія Миколаївна,  
розглянув при попередньому розгляді справи у порядку письмового провадження клопотання ОСОБА_3 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Стріченко Дмитрій Анатолійович, про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою використання власного технічного засобу у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Герасименко Наталія Миколаївна, про розірвання договору дарування,
ВСТАНОВИВ:
У вересні 2023 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до                  ОСОБА_3 , в якому просила розірвати договір дарування нерухомого майна від 14 жовтня 2022 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Герасименко Н. М. та зареєстрований в реєстрі № 1627, в частині укладення між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 дарування 47/100 часток житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд і земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:90:238:0999, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 .
У жовтні 2023 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до                           ОСОБА_3 , в якому просив розірвати договір дарування нерухомого майна від 14 жовтня 2022 року, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Герасименко Н. М. та зареєстрований в реєстрі № 1627, в частині укладення між ним та ОСОБА_3 дарування 33/100 часток житлового будинку з відповідною частиною господарських будівель та споруд та земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:90:238:0999, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 . 
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 24 жовтня 2023 року об`єднано в одне провадження справу за позовом ОСОБА_1 до                ОСОБА_3 про розірвання договору дарування разом із справою за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання договору дарування, об`єднаній справі присвоєно єдиний унікальний номер № 753/17328/23.
Рішенням Дарницького районного суду м. Києва від 28 лютого 2024 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, ОСОБА_1 звернулась до суду з апеляційною скаргою.
Постановою Київського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення, а рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 лютого 2024 року в частині вирішення позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про розірвання договору дарування - без змін.
30 жовтня 2024 року ОСОБА_1 через засоби поштового зв`язку звернулася до Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Дарницького районного суду м. Києва від 28 лютого 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 01 жовтня 2024 року.
Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.
Ухвалою Верховного Суду від 05 грудня 2024 року відкрито касаційне провадження за поданою касаційною скаргою та витребувано матеріали справи із суду першої інстанції.
 
25 грудня 2024 року справа надійшла до Верховного Суду.
 
26 грудня 2024 року від  ОСОБА_3 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Стріченко Д. А., до Верховного Суду надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою використання власного технічного засобу.
У задоволенні клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції слід відмовити з таких підстав.
Згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
Згідно з частиною першою статті 212 ЦПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.
За частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
У частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України в суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Європейський суд з прав людини зазначив, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а лише тлумачили відповідні юридичні норми (рішення в справі «Жук проти України» від 21 жовтня 2010 року).
Відповідно до частини першої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Аналіз вищевказаних положень закону свідчить про те, що виклик учасників справи для надання пояснень у справі вирішується Верховним Судом з урахуванням встановленої необхідності таких пояснень.
Колегія суддів Верховного Суду не вбачає необхідності виклику учасників справи для надання пояснень у даній справі.
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами, а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
З огляду на викладене клопотання  ОСОБА_3 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Стріченко Д. А., про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою використання власного технічного засобу задоволенню не підлягає.
Керуючись статтею 212, 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів 
Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_3 , в інтересах якої діє її представник - адвокат Стріченко Дмитрій Анатолійович, про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою використання власного технічного засобу у справі за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа - приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Герасименко Наталія Миколаївна, про розірвання договору дарування, відмовити.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                         Є. В. Коротенко        
        А. Ю. Зайцев         
        М. Ю. Тітов