ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2025 року
м. Хмельницький

Справа № 682/2668/24
Провадження № 33/820/88/25

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду Барчук В.М., з участю секретаря судового засідання Яхієвої М.А., прокурора Загродської Л.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Хмельницькому, апеляційну скаргу адвоката Орлик Л.А., поданої в інтересах ОСОБА_1 на постанову Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 грудня 2024 року, -
в с т а н о в и в :
Постановою Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 грудня 2024 року 
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, жителя АДРЕСА_1 , розлученого, має на утриманні одну дитину, працює в ТОВ «МІРАТЕР», -
визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у виді  штрафу в сумі 850 гривень.
Стягнуто з  ОСОБА_1 на користь держави 605 грн. 60 коп. судового збору.
За постановою суду,   ОСОБА_1 , будучи депутатом Славутської міської ради Хмельницької області восьмого скликання, та відповідно до підпункту "б" пункту 1 частини 1 ст. 3 ЗУ "Про запобігання корупції", суб`єктом на якого поширюється дія цього закону, всупереч вимог абз. 1 ч. 2 ст. 45 Закону України "Про запобігання корупції" несвоєчасно, без поважних причин подав 22.08.2024 року декларацію особи, яка припиняє діяльність, пов`язану із виконанням функцій держави або місцевого самоврядування за період, не охоплений раніше поданими деклараціями чим вчинив адміністративне правопорушення, пов`язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.
В поданій апеляційній скарзі Орлик Л.А. просить постанову Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 грудня 2024 року скасувати та закрити провадження у справі у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП. 
       На обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що оскаржувана постанова є незаконною та необґрунтованою через неповноту судового розгляду, невідповідність висновків суду, викладених у судовому рішенні фактичним обставинам та істотне порушення вимог матеріального та процесуального закону, такою, що не відповідає вимогам чинного законодавства, прийнятою із посиланням на факти, яких не було досліджено у судовому засіданні, та без урахування всіх фактичних обставин справи, а зібрані по справі та досліджені в ході судового розгляду справи докази не є достатніми для визнання вини у вчинені зазначеного правопорушення, через що є предметом апеляційного провадження.
Зазначає, що судове засідання було проведено 10 грудня 2024 року за відсутності захисника ОСОБА_1 - адвоката Орлик Л.А., яка відповідно до матеріалів справи подавала клопотання про відкладення судового засідання та, яку не було повідомлено в порядку, передбаченому чинним законодавством, про призначене судове засідання. ОСОБА_1 повідомив захисника щодо того, що він прибуде у судове засідання і подасть клопотання про надання йому можливості залучити у судове засідання захисника, у зв`язку з чим відкласти судове засідання. Проте в судовому засіданні ОСОБА_1 дізнався про те, що судом було винесено рішення про здійснення приводу щодо останнього, поки він чекав початку судового засідання, до нього підійшов співробітник поліції та повідомив, що він буде супроводжувати його до залу судового засідання. Тому вважає, що такі дії з боку правоохоронних органів здійсненням тиску на її клієнта і порушенням права на захист.
Вказує, що примірники рішення в повному тексті захиснику і ОСОБА_1 не направлено і не вручено. Захисник мав можливість знайти таку постанову тільки 20.12.2024 в ЄДРСР.
Відповідно до ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено протягом одного року з дня вчинення правопорушення. Протокол про адміністративне правопорушення датовано 22.10.2024, а отже, ризик для спливу строків накладення адміністративного стягнення через відкладення розгляду справи та збереження права на захист особі, яка притягається до адміністративної відповідальності - не співмірні.
Таким чином, суду достовірно було відомо про наявність захисника ОСОБА_1 про якого він заявляв під час судового засідання, але незважаючи на це, судом проведено розгляд справи з грубим порушенням ст.ст. 268, 271 КУпАП.
Крім того, судом першої інстанції проігноровано обов`язки, викладені в ст. 279 КУпАП, а саме: не роз`яснено особам, які беруть участь у розгляді справи, їх прав і обов`язків, не заслухано осіб, які беруть участь у розгляді справи, не досліджено доказів, не вирішено клопотань та ін.; не з`ясовано чи винен ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, чи підлягає він адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду; не досліджено матеріали справи, не оцінено докази, як вимагає того ст. 252 КУпАП, якою передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Також, не встановлено, чи були наявні поважні причини для пропуску строку подання декларації.
Правопорушник ОСОБА_1 та захисник Орлик Л.А. належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи, що підтверджується довідками про доставку SMS-повідомлень, однак у судове засідання не з`явилися, захисником подано чергове клопотання про відкладення справт. Апеляційний суд п`ять разів відкладав розгляд справи на значний строк з метою надання учасникам розгляду справи можливості спланувати свою діяльність та надати можливість прибути в судове засідання апеляційного суду, тому апеляційний суд, розцінює неодноразові клопотання про відкладення як зловживання процесуальними правами та вважає за можливе розглянути справу за відсутності вказаних осіб, з урахуванням вимог ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, яка гарантує кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення.
Верховний Суд у постанові ККС від 24 вересня 2019 року у справі № 755/10138/16-к зробив висновок, що неявка учасників провадження свідчить про зловживання правами. Так, ВС вказав, що апеляційний суд дійшов правильного висновку про наявність у діях сторони захисту зловживання своїми правами, що має своїм наслідком безпідставне затягування процесу.
Заслухавши суддю - доповідача, прокурора, яка заперечили проти задоволення апеляційної скарги адвоката Орлик Л.А., дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що вона задоволенню не підлягає за таких підстав.
Відповідно до ст.ст. 245, 280, 283 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен повно, всебічно, й об`єктивно дослідити всі обставини справи і встановити, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що  пом`якшують  і   обтяжують   відповідальність,  чи заподіяно майнову шкоду, а  також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. 
Висновок про наявність чи відсутність в діях особи складу адміністративного правопорушення повинен бути обґрунтований, тобто зроблений на підставі всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин і доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності юридичного складу адміністративного правопорушення, в тому числі встановлення вини особи у його вчиненні, яка підтверджена належними та допустимими доказами.
Відповідно до вимог ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.
Висновок суду щодо вини  ОСОБА_1   у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, за обставин, викладених в постанові,  підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, яким суд першої інстанції дав належну оцінку. 
Вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення об`єктивно підтверджується даними:
- протоколу № 414 від 22.10.2024; 
- постанови Славутської міської ради № 101 від 12.11.2020 про реєстрацію депутатів Славутської міської ради; 
- присяги депутата Славутської міської ради від 12.11.2020; 
- рішення з додатками 14 сесії міської ради VIII скликання від 04.02.2022 року про заходи для запобігання і протидії корупції у діяльності міського голови, секретаря Славутської міської ради та депутатів Славутської міської ради, заяви ОСОБА_1 від 23.05.2024 року про складання депутатських повноважень; 
- рішення 36 сесії міської ради VIII скликання від 31.05.2024 про дострокове припинення повноважень депутата Славутської міської ради VIII скликання ОСОБА_1 ; 
- повідомлення міського голови Славутської міської ради Василя Сидора від 06.06.2024, адресованого ОСОБА_1 , щодо необхідності виконання ним вимог ч.2 ст.45 ЗУ «Про запобігання корупції» враховуючи дострокове припинення повноважень депутата Славутської міської ради; 
- скріншоту відомостей з Єдиного державного реєстру декларацій про подання ОСОБА_1 22.08.2024 декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (при звільненні).
За диспозицією ч. 1 ст. 172-6 КУпАП несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, - тягне за собою накладення штрафу від п`ятдесяти до ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
За приписами ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов`язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.
Згідно з вимогами ч.2 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в»-«г» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, протягом 30 календарних днів з дня припинення відповідної діяльності подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.
Згідно ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції" депутати місцевих рад є суб`єктами, на яких поширюються дія цього Закону.
Як вбачається з матеріалів справи, постановою Славутської міської територіальної виборчої комісії Шепетівського району Хмельницької області № 101 від 12.11.2020 року було зареєстровано депутатів Славутської міської ради Шепетівського району згідно додатку в тому числі і ОСОБА_1 
12.11.2020 ОСОБА_1 було складено присягу депутата Славутської міської ради.        
Рішенням 36-ї сесії Славутської міської ради VIII скликання від 31.05.2024 №57-36/2024 достроково припинено повноваження депутата Славутської міської ради VIII скликання ОСОБА_1 на підставі його особистої заяви про складання ним депутатських повноважень.
Відтак, визнаючи ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, суддя дійшов обґрунтованого висновку про наявність в діях останнього складу зазначеного адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, оскільки цей висновок ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному з`ясуванні обставин даної справи, що стосуються часу, суті адміністративного правопорушення та вини вказаної особи у його вчиненні.
Доводи захисника про те, що судом не було встановлено наявність поважних причин для пропуску строку подання декларації слід оцінити критично, оскільки ОСОБА_1 ще 06.06.2024 був повідомлений про необхідність подання декларації та мав достатньо часу для підготовки та збору даних. 
Безпідставними є твердження сторони захисту щодо розгляду справи відносно ОСОБА_1 у відсутності захисника враховуючи наступне.
Апеляційний суд звертає увагу на те, що до Славутського міськрайонного суду матеріали справи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 надійшли 29.10.2024, 06.11.2024 захисник Орлик Л.А. звернулась до суду із заявою про ознайомлення з матеріалами справи та відкладення судового засідання на іншу дату і час, що судом було задоволено і перенесено розгляд справи на 20.11.2024, про що було повідомлено учасників (а.с. 67, 68). 20.11.2024 захисник Орлик Л.А. та особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 подають до суду чергові клопотання про відкладення розгляду справи (а.с.70-80), що судом також задоволено та застосовано до ОСОБА_1 привід на 10.12.2024 (а.с.84). Судовий розгляд справи 10.12.2024 відбувається за безпосередньої участі як ОСОБА_1 , так і прокурора. Тому, жодних порушень, про що зазначає у своїй скарзі захисник Орлик Л.А., суд апеляційної інстанції за встановлений вище обставин, не вбачає.
Інші доводи апеляційної скарги суд апеляційної інстанції не приймає до уваги, оскільки вони полягають у запереченні обставин, які є доведеними поза розумним сумнівом, та переоцінці доказів і фактичних обставин справи, із наданням їм упередженої оцінки на користь сторони захисту, із правильністю якої не можна погодитись.
Накладене судом першої інстанції адміністративного стягнення у виді штрафу відповідає санкції ч.1 ст.172-6 КУпАП та вимогам ст.ст.33, 35 КУпАП щодо загальних правил накладення стягнення за адміністративне правопорушення, а також є співрозмірним вчиненому адміністративному правопорушенню та даним особи, яка притягається до відповідальності.
Таким чином, під час апеляційного розгляду перевірені доводи апеляційної скарги у співвідношенні із матеріалами справи, які дають підстави зробити висновок про те, що фактичні обставини встановлені судом першої інстанції об`єктивно та повно підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, а неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права, які були б підставою для скасування постанови судді та закриття провадження у справі не встановлено.

Керуючись ст.294 КУпАП, апеляційний суд, -
п о с т а н о в и в :
Постанову Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 10 грудня 2024 року відносно ОСОБА_1  залишити без змін, а апеляційну скаргу адвоката Орлик Л.А.- без задоволення.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Хмельницького        
апеляційного суду                                        Володимир БАРЧУК