ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 712/10104/24                                                                  Суддя (судді) першої інстанції: Пироженко С.А.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  08 квітня 2025 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючий суддя                    Парінов А.Б. 
судді:                                         Беспалов О.О.
                                                  Грибан І.О.
при секретарі судового засідання Андрейченко К.Е.
за участю учасників судового процесу:
від позивача: не з`явився;
від відповідача (апелянт): не з`явився;
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Виконавчого комітету Черкаської міської ради на рішення Соснівського районного суду міста Черкаси від 28 січня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Черкаської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Соснівського районного суду міста Черкаси з позовом та просить суд скасувати постанову у справі про накладення адміністративного стягнення №286 від 14.08.2024р., якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в розмірі 13600 грн.,  а провадження у справі закрити.
Рішенням Соснівського районного суду міста Черкаси від 28 січня 2025 року постанову про накладення адміністративного стягнення №286 від 14.08.2024 року відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст. 156 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 13600 грн - скасовано, а справу про адміністративне правопорушення - закрито.
Не погоджуючись з судовим рішенням , відповідач подав апеляційну скаргу на рішення  Соснівського районного суду міста Черкаси від 28 січня 2025 року, в якій просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні адміністративного позову повністю, оскільки вважає, що рішення ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права при не повному та всебічному з`ясуванні обставин, що мають значення для справи.
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 25 березня 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Виконавчого комітету Черкаської міської ради на рішення Соснівського районного суду міста Черкаси від 28 січня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Черкаської міської ради про визнання протиправною та скасування постанови про адміністративне правопорушення та призначено справу до апеляційного розгляду у судовому засіданні.
Відзив на апеляційну скаргу до Шостого апеляційного адміністративного суду не надходив.
07 квітня 2025 року від Виконавчого комітету Черкаської міської ради надійшло клопотання про розгляд справи без участі апелянта.
Учасники судового процесу, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи до суду не з`явились, явку уповноважених представників до суду не забезпечили, що не перешкоджає розгляду справи.
Відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно з частиною другою статті 313 Кодексу адміністративного судочинства України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Враховуючи, що особиста участь сторін в судовому засіданні не обов`язкова, колегія суддів визнала можливим проводити розгляд справи за відсутності сторін.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
З матеріалів справи встановлено, що 28 червня 2024 року представником Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області відносно ОСОБА_1 було складено Протокол про адміністративне правопорушення Серія ВАД №297015 від 28.06.2024 року за ч.2 ст.156 КУпАП. В протоколі вказано, що 28.06.2024 року близько 21 год. 58 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 здійснив реалізацію алкогольних напоїв, а саме пиво «Стела Артуа» ємкістю 0,5 л., чим порушив рішення органу самоврядування. 
Зазначене підтверджується копією фіскального чека від 28.06.2024 та письмовими поясненнями ОСОБА_1 .
Адвокатом ОСОБА_1 31.07.2024 (вх. №226/1701.1-02) подано до Адміністративної комісії клопотання про відкладення розгляду справи, що призначено на 31.07.2024 о 14:30 про адміністративне правопорушення та ознайомлення з її матеріалами з метою дотримання прав ОСОБА_1 для подальшого надання відповідних пояснень, клопотань у справі у відповідності до ст. 268 КУпАП.
14 серпня 2024 року на засіданні адміністративної комісії виконавчого комітету Черкаської міської ради відносно позивача винесено Постанову № 286 від 14.08.2024 року про адміністративне стягнення у розмірі 13  600  грн. за вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 156 КУпАП, згідно якої зазначено, що: « ОСОБА_1 28.06.2024 року близько 21 год. 58 хв. за адресою м. Черкаси, вул. Благовісна, 171 здійснив реалізацію алкогольних напоїв, а саме: пиво «Стелла Артуа» ємкістю 0,5 л, чим порушив наказ Черкаської обласної військової адміністрації від 31.10.2022 №16 «Про внесення змін до наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 02.03.2022 №2 (протокол ВАД№297015). Факт зафіксовано 28.06.2024 о 21 год. 58 хв.»
Зазначена постанова є предметом цього позову, оскільки позивач вважає її протиправною.
Суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні дійшов висновків про те, що оскаржувана постанова ухвалена з порушенням відповідачем порядку та процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення, відтак суд прийшов до висновку про наявність правових підстав для скасування оскаржуваної постанови.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У статті 144 Конституції України закріплено, що органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Згідно із ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Статями 213, 215, 218, 288 КУпАП встановлено, що справи про адміністративні правопорушення розглядаються, зокрема адміністративними комісіями при виконавчих комітетах сільських, селищних, міських рад. Адміністративні комісії утворюються відповідними органами місцевого самоврядування у складі голови, заступника голови, відповідального секретаря, а також членів комісії. Порядок діяльності адміністративних комісій встановлюється цим Кодексом та іншими законодавчими актами України.
Адміністративні комісії при виконавчих органах сільських, селищних рад розглядають справи про адміністративні правопорушення, передбачені, зокрема, ч. 2 ст. 156 КУпАП.
Частиною 2 статті 156 КУпАП передбачена відповідальність за порушення працівником підприємства (організації) торгівлі або громадського харчування правил торгівлі пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами та рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння, а саме: торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння у приміщеннях або на територіях, заборонених законом, або в інших місцях, визначених рішенням відповідного органу місцевого самоврядування як такі, де роздрібна торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, електронними сигаретами, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, пристроями для споживання тютюнових виробів без їх згоряння заборонена, або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, тютюновими виробами, а також продаж пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, тютюнових виробів, електронних сигарет, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, пристроїв для споживання тютюнових виробів без їх згоряння особі, яка не досягла 18-річного віку, або продаж тютюнових виробів в упаковках, що містять менш як 20 сигарет або цигарок, чи поштучно (крім сигар), або торгівля пивом (крім безалкогольного), алкогольними, слабоалкогольними напоями, винами столовими у заборонений рішенням відповідного органу місцевого самоврядування час доби, у вигляді накладення штрафу від чотирьохсот до восьмисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Згідно із ч. 9 ст. 15-3 Закону України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, коньячного і плодового, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» від 19.12.1995 № 481/95-ВР сільські, селищні та міські ради в межах території відповідної адміністративно-територіальної одиниці можуть встановлювати заборону продажу пива (крім безалкогольного), алкогольних, слабоалкогольних напоїв, вин столових суб`єктами господарювання (у тому числі іноземними суб`єктами господарювання, які діють через свої зареєстровані постійні представництва) (крім закладів ресторанного господарства) у визначений рішенням таких органів час доби.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», на територіях, на яких введено воєнний стан, для забезпечення дії Конституції та законів України, забезпечення разом із військовим командуванням запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, оборони, цивільного захисту, громадської безпеки і порядку, охорони прав, свобод і законних інтересів громадян можуть утворюватися тимчасові державні органи військові адміністрації.
Згідно із п. 13 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні або в окремих її місцевостях, де введено воєнний стан, військове командування разом із військовими адміністраціями (у разі їх утворення) можуть самостійно або із залученням органів виконавчої влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати в межах тимчасових обмежень конституційних прав і свобод людини і громадянина, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, передбачених указом Президента України про введення воєнного стану, такі заходи правового режиму воєнного стану, зокрема забороняти у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, торгівлю зброєю, сильнодіючими хімічними і отруйними речовинами, а також алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі.
Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», який продовжено та діє на теперішній час.
Наказом начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 31.10.2022 №16 «Про внесення змін до наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 02.03.2022 Nє2» внесено зміни до наказу начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 02.03.2022 Nє2 «Про встановлення заборони на торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі», із змінами, внесеними наказами начальника Черкаської обласної військової адміністрації від 31.03.2022 №10 та від 06.06.2022 Nє14, шляхом викладення пункту і в такій редакції: « 1. Заборонити з 31.10.2022 на території Черкаської області та в м. Черкаси з 21.00 до 10.00 на період дії воєнного стану торгівлю алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі (за винятком лікарських засобів, дозволених до застосування та включених до Державного реєстру лікарських засобів, та дезінфекційних засобів).» Вказаний Наказ ОВА № 16 від 31.10.2022 офіційно оприлюднений та с загальнодоступним.
У силу положень п. 8 ч. 6ст. 15 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» начальник військової адміністрації видає накази та розпорядження у межах своїх повноважень, які мають таку ж юридичну силу, що і рішення відповідної ради (рад). Накази, видані в межах повноважень місцевих рад, мають бути оприлюднені, крім тих, що містять інформацію з обмеженим доступом.
Системний аналіз наведених норм у своєму взаємозв`язку дає підстави для висновку, що наказ начальника військової адміністрації є обов`язковим для виконання на відповідній території та має прирівняну до рішення відповідної ради (рад) юридичну силу. За таких обставин невиконання особою положень наказу начальника військової адміністрації прирівнюється до невиконання рішення органу місцевого самоврядування.
Як вбачаєтеся з матеріалів справи, зазначена подія відбулась 28 червня 2024 року, Постанова ж якою накладено на позивача штраф у сумі 13600 грн датуєтеся 14 серпня 2024 року. 
18 червня 2024 року прийнято Закон України «Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального» (далі - ЗУ №3817-ІХ ) - цей Закон визначає основні засади державної політики щодо регулювання виробництва, ввезення на митну територію України, вивезення за межі митної території України, оптової і роздрібної торгівлі спиртом етиловим, спиртовими дистилятами, біоетанолом, алкогольними напоями, тютюновими виробами, тютюновою сировиною, рідинами, що використовуються в електронних сигаретах, та пальним, а також посилення боротьби з їх незаконним виробництвом та обігом на території України.
Відповідно до п. 29 Перехідних положень ЗУ №3817-ІХ вбачаєтеся, що з дня набрання чинності цим Законом раніше встановлені сільськими, селищними, міськими радами, державними адміністраціями (військовими адміністраціями) обмеження щодо заборони торгівлі алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, на територіях, на яких не ведуться бойові дії, або на територіях, які не є тимчасово окупованими Російською Федерацією, втрачають чинність, крім обмежень на час комендантської години, які зберігаються до затвердження Кабінетом Міністрів України порядку встановлення обласними державними адміністраціями (обласними військовими адміністраціями) заборони торгівлі алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, у визначений період доби під час дії воєнного стану.
До затвердження Кабінетом Міністрів України порядку встановлення обласними державними адміністраціями (обласними військовими адміністраціями) заборони торгівлі алкогольними напоями та речовинами, виробленими на спиртовій основі, у визначений період доби під час дії воєнного стану обласні державні адміністрації (обласні військові адміністрації) можуть встановлювати таку заборону у визначений ними період доби виключно на територіях, на яких ведуться бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, що внесені до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, що визначається у встановленому Кабінетом Міністрів України порядку.
Аналіз пункту 29 Розділу XIII «Перехідні положення» Закону № 3817-ІХ вказує, що з 27.07.2024 року (день набрання законної сили Закону) втрачають чинність обмеження щодо заборони торгівлі алкогольними напоями, які існували до 27.07.2024 р., а до затвердження Кабінетом Міністрів України порядку встановлення заборони торгівлі алкогольними напоями обласні державні адміністрації можуть встановити таку заборону в майбутньому, тобто, після 27.07.2024 р. 
Крім того, як вбачаєтеся з Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією територія Черкаської області не відноситься до переліку територій на за яких можуть встановлювати такі заборони у визначений обласними державними адміністраціями (обласними військовими адміністраціями) період доби.
Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин:
1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення;
2) недосягнення особою на момент вчинення адміністративного правопорушення шістнадцятирічного віку;
3) неосудність особи, яка вчинила протиправну дію чи бездіяльність;
4) вчинення дії особою в стані крайньої необхідності або необхідної оборони;
5) видання акта амністії, якщо він усуває застосування адміністративного стягнення;
6) скасування акта, який встановлює адміністративну відповідальність;
7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу;
8) наявність по тому самому факту щодо особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, постанови компетентного органу (посадової особи) про накладення адміністративного стягнення, або нескасованої постанови про закриття справи про адміністративне правопорушення, а також повідомлення про підозру особі у кримінальному провадженні по даному факту;
9) смерть особи, щодо якої було розпочато провадження в справі.
Статтею 7 КУпАП визначено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Відтак, на момент винесення оскаржуваної постанови про накладення адміністративного стягнення №286 від 14.08.2024 року відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст. 156 КУпАП, акт, який встановлював адміністративну відповідальність, а саме: заборону з 31.10.2022 на території Черкаської області та в м. Черкаси з 21.00 до 10.00 на період дії воєнного стану торгівлю алкогольними напоями, втратив юридичну силу. Враховуючи зазначене, провадження в справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст. 156 КУпАП підлягало закриттю на підставі п. 6 ст. 247 КУпАП.
Крім того, судом враховуються порушення відповідачем порядку і процедури розгляду справи про адміністративне правопорушення, що виявилось у відсутності відомостей у протоколі від 14.08.2024 №286 засідання адміністративної комісії при виконавчому комітеті Черкаської міської ради щодо розгляду та результатів вирішення поданого адвокатом позивача клопотання про відкладення розгляду справи та ознайомленнями з матеріалами справи; порушенні обов`язку відповідного органу щодо  своєчасного сповіщення особи, що притягаєтеся до адміністративної відповідальності про місце і час розгляду справи, що, відповідно,  має наслідком порушення права особи, яка притягалася до адміністративної відповідальності бути присутнім та давати пояснення, подавати докази, заявляти необхідні клопотання.
Статтею 278 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання:1) чи належить до його компетенції розгляд даної справи;2) чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення;3) чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду;4) чи витребувано необхідні додаткові матеріали;5) чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.
Відтак судом відхиляються доводи апеляційної скарги в частині тверджень, що участь особи, яка притягаєтеся до адміністративної відповідальності за ст. 156 не є обов`язковою, оскільки судом встановлено порушення прав позивача та обов`язків відповідача.
Відповідно до ч. 1ст. 268 КпАП України особа, яка притягається до адміністративної відповідальності має право:знайомитися з матеріалами справи,давати пояснення, подавати докази,заявляти клопотання;при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. Особливості розгляду справ про адміністративні правопорушення у сферах забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані в автоматичному режимі, безпеки на автомобільному транспорті та про порушення правил зупинки, стоянки, паркування транспортних засобів, зафіксовані в режимі фотозйомки (відеозапису), встановлюються статтями 279-1, 279-8.
Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Згідно зі статтею 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Підсумовуючи викладене, за результатами розгляду доводів та вимог апеляційної скарги, у колегії суддів суду апеляційної інстанції відсутні підстави для висновку, що суд першої інстанції прийняв помилкове рішення про задоволення позову, проте суд вважає необхідним змінити рішення Соснівського районного суду міста Черкаси від 28 січня 2025 року в мотивувальній чистині, оскільки судом не враховано приписи ст. 247 КУпАП.
Пунктом 41 Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до ст. 315 за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право:
1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін;
2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення;
3) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково;
4) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у визначених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині;
5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю
Згідно з частиною першої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Згідно з частиною четвертою ст. 317 КАС України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.
Таким чином, враховуючи встановлені судом обставини справи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовної заяви ОСОБА_1 , водночас вважає необхідним змінити вказане судове рішення у мотивувальній частині, зазначивши, що підставами для скасування постанови у справі про накладення адміністративного стягнення №286 від 14.08.2024 р. відносно позивача, є доводи, викладені у постанові апеляційного адміністративного суду. У решті рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.
Керуючись ст. ст. 229, 242, 250, 286, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328-331 КАС України суд,

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу Виконавчого комітету Черкаської міської ради - задовольнити частково.
Рішення Соснівського районного суду міста Черкаси від 28 січня 2025 року - змінити в мотивувальній частині.
В іншій частині рішення Соснівського районного суду міста Черкаси від 28 січня 2025 року - залишити без змін. 
Постанова  набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач                                                                      А. Б. Парінов
Судді                                                                                          О. О. Беспалов
                                                                                                    І. О. Грибан

(Повний текст судового рішення виготовлено 08 квітня 2025 року)