ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"26" березня 2025 р.           Справа№ 911/93/24
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Отрюха Б.В.
суддів:            Андрієнка  В.В. 
          Остапенка О.М. 

Секретар судового засідання:    Басараба К.Ю.

За участю представників учасників справи:

від ОСОБА_1 : Гайдаш О.В. - за ордером серії АА №1504213 від 04.11.24

Розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі №   911/93/24 (суддя Наріжний С.Ю., повний текст ухвали складено та підписано - 25.10.2024)

за заявою ОСОБА_2 
про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її постановлення

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі № 911/93/24 (суддя Наріжний С.Ю., повний текст ухвали складено та підписано - 25.10.2024), зокрема, затверджено план реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність ОСОБА_2 , станом на 09.06.2024, у редакції викладеній в ухвалі.

Суд першої інстанції затверджуючи план реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність, виходив з того, що умови Плану реструктуризації боргів Боржника від 09.06.2024 є максимально збалансованими і виконання Боржником такого плану призведе до повного задоволення вимог всіх кредиторів та відновлення платоспроможності боржника, що повністю відповідає цілям і завданням Книги 4 Кодексу України з процедур банкрутства.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із вищевказаною ухвалою, ОСОБА_1 звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі № 911/93/24 та ухвалити нове судове рішення, яким закрити провадження у справі № 911/93/24 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_2 .

Апеляційна скарга мотивована тим, що суд фактично задовольнив вимоги конкурсних кредиторів за рахунок прав забезпеченого кредитора отримати задоволення своїх вимог за рахунок застави.

Узагальнені доводи та заперечення учасників справи

25.03.2025 через систему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому кредитор просив залишити ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі № 911/93/24 без змін.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.11.2024 апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Отрюх Б.В., судді: Остапенко О.М., ОСОБА_3
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.11.2024 у справі № 911/93/24 витребувано з Господарського суду Київської області матеріали справи № 911/93/24 за заявою ОСОБА_2 про неплатоспроможність; відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі № 911/93/24 до надходження матеріалів даної справи до Північного апеляційного господарського суду.
11.12.2024 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 911/93/24.
Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/4884/24 від 17.12.2024 у зв`язку із ухваленим рішенням Вищої ради правосуддя від 19.11.2024 про звільнення у відставку судді ОСОБА_3 , призначено повторний автоматизований розподіл справи № 911/93/24.
Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.12.2024 апеляційну скаргу у справі №   911/93/24 передано для розгляду колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Андрієнко   В.В., Остапенко О.М.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.12.2024 у справі № 911/93/24, зокрема, апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі № 911/93/24 залишено без руху.
26.12.2024 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги.
Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.01.2025 у справі № 911/93/24, зокрема, відкрито апеляційне провадження у справі № 911/93/24 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі № 911/93/24. Розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі №   911/93/24 призначено на 26.03.2025.
25.03.2025 через систему «Електронний суд» до Північного апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Коллект Центр» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому кредитор просив залишити ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі № 911/93/24 без змін.

Явка представників учасників справи

26.03.2025 у судове засідання з`явився представник кредитора ОСОБА_1 .
Інші учасники справи у судове засідання 26.03.2025 не з`явилися; про час, місце та дату судового засідання повідомлялися завчасно та належним чином; про причини нез`явлення суд не повідомили.
Згідно з ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03.04.2008, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків, має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).
Розумність строків розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 «Мороз та інші проти України» та інші).
Таким чином, враховуючи наявність у матеріалах справи доказів повідомлення учасників справи про час, місце та дату судового засідання, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги по суті за участю представника кредитора ОСОБА_1 .

Позиції учасників справи

У судовому засіданні 26.03.2025 представник кредитора ОСОБА_1 просив подану ним апеляційну скаргу задовольнити, ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі №911/93/24 скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким закрити провадження у справі №911/93/24 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_2 .

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, у провадженні Господарського суду Київської області знаходиться справа № 911/93/24 за заявою боржника ОСОБА_2 про неплатоспроможність, прийнята до розгляду ухвалою суду від 09.01.2024. 
Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.01.2024 відкрито провадження у справі № 911/93/24 про неплатоспроможність Боржника; введено процедуру реструктуризації боргів Боржника; керуючим реструктуризацією Боржника призначено арбітражного керуючого Солов`я Ю.А.; призначено на 27.02.2024 проведення попереднього засідання у справі. 
Ухвалою попереднього засідання Господарського суду Київської області від 09.04.2024 визнано грошові вимоги АТ «Сенс Банк» до Боржника у сумах: 6056 грн - до задоволення вимог кредиторів; 166494,74 грн - 2 черга; визнано грошові вимоги АТ «ПУМБ» до Боржника у сумах: 4844,80 грн - до задоволення вимог кредиторів; 95215,41 грн - 2 черга; визнано грошові вимоги ТОВ «Коллект Центр» до Боржника у сумах: 6056,00 грн - до задоволення вимог кредиторів; 38427,41 грн - 2 черга; окремо включено до реєстру вимог кредиторів Боржника заборгованість перед ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в розмірі 506419,00 грн, як таку, що забезпечена заставою (іпотекою) майна Боржника; зобов`язано керуючого реструктуризацією Боржника арбітражного керуючого Солов`я Ю.А. організувати проведення загальних зборів кредиторів Боржника; письмово повідомити учасників у справі про банкрутство про місце, дату і час проведення зборів кредиторів Боржника, належні докази про що надати суду; зобов`язано керуючого реструктуризацією Боржника арбітражного керуючого Солов`я Ю.А. надати суду протокольне рішення зборів кредиторів Боржника, передбачене п. 3 ч. 2 ст. 123 КУзПБ; засідання суду щодо розгляду погодженого кредиторами плану реструктуризації боргів, або прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі (підсумкове засідання).
З матеріалів справи вбачається, що в ході процедури реструктуризації боргів боржника керуючим реструктуризацією боржника було складено, а боржником було погоджено план реструктуризації боргів ОСОБА_2 у даній справі про неплатоспроможність, станом на 09.06.2024.
Загальні умови даної редакції план реструктуризації боргів Боржника від 09.06.2024 ґрунтуються на повному погашенні заборгованості боржника перед кредиторами: АТ «ПУМБ» - 95215,41 грн; АТ «Сенс Банк» - 166494,74 грн; ТОВ «Коллект Центр» - 38427,41 грн та ОСОБА_1 - 506419,00 грн.
Зазначені вимоги за умовами плану реструктуризації підлягають погашенню боржником в межах встановленого КУзПБ 60-місячного строку, без застосування будь-яких списань (спрощень) заборгованості, кожному кредитору щомісяця пропорційно до розміру визнаних грошових вимог: АТ «ПУМБ» по 1640,00 грн, АТ «Сенс Банк» по 2870,00 грн, ТОВ «Коллект Центр» по 660,00 грн, а ОСОБА_1 по 8730,00 грн.
При середньому розмірі щомісячної заробітної плати Боржника 17500,00 грн, сума 13725,00 грн щомісяця пропонується для погашення вимог кредиторів.
Згідно матеріалів справи, погоджений боржником план реструктуризації боргів станом на 09.06.2024 був запропонований кредиторам до схвалення на зборах кредиторів 16.09.2024.
На зборах кредиторів 16.09.2024 представники кредиторів АТ «ПУМБ» та АТ «Сенс Банк» проголосували «за» погодження плану реструктуризації боргів в запропонованій редакції. 
Водночас, представник заставного кредитора ОСОБА_1 проголосував «проти» схвалення плану реструктуризації з тих мотивів, що наданий план реструктуризації не передбачає реалізацію предмета іпотеки.
В подальшому, на зборах кредиторів 16.09.2024 керуючий реструктуризацією боргів боржника поставив на голосування питання про звернення до суду з клопотанням про визнання боржника банкрутом і перехід до процедури погашення боргів боржника, а також про закриття провадження у справі. Зазначені питання були відхилені зборами кредиторів.
Крім того, до суду надійшов лист кредитора ТОВ «Коллект Центр», згідно якого кредитор повідомив, що він голосує «за» схвалення плану реструктуризації боргів від 09.06.2024 і «проти» переходу до процедури погашення боргів чи закриття провадження у справі.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі № 911/93/24 затверджено план реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність ОСОБА_2 , станом на 09.06.2024, у редакції викладеній в ухвалі.
Зазначене судове рішення наразі оскаржується в апеляційному порядку. 

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.
Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, відзиву на неї, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини даної господарської справи, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального та матеріального права при постановленні оскаржуваного судового рішення, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, виходячи з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, у провадженні Господарського суду Київської області знаходиться справа № 911/93/24 за заявою боржника ОСОБА_2 про неплатоспроможність, прийнята до розгляду ухвалою суду від 09.01.2024. 
Ухвалою Господарського суду Київської області від 23.01.2024 відкрито провадження у справі № 911/93/24 про неплатоспроможність Боржника; введено процедуру реструктуризації боргів Боржника; керуючим реструктуризацією Боржника призначено арбітражного керуючого Солов`я Ю.А.; призначено на 27.02.2024 проведення попереднього засідання у справі. 
Ухвалою попереднього засідання Господарського суду Київської області від 09.04.2024 визнано грошові вимоги АТ «Сенс Банк» до Боржника у сумах: 6056 грн - до задоволення вимог кредиторів; 166494,74 грн - 2 черга; визнано грошові вимоги АТ «ПУМБ» до Боржника у сумах: 4844,80 грн - до задоволення вимог кредиторів; 95215,41 грн - 2 черга; визнано грошові вимоги ТОВ «Коллект Центр» до Боржника у сумах: 6056,00 грн - до задоволення вимог кредиторів; 38427,41 грн - 2 черга; окремо включено до реєстру вимог кредиторів Боржника заборгованість перед ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в розмірі 506419,00 грн, як таку, що забезпечена заставою (іпотекою) майна Боржника; зобов`язано керуючого реструктуризацією Боржника арбітражного керуючого Солов`я Ю.А. організувати проведення загальних зборів кредиторів Боржника; письмово повідомити учасників у справі про банкрутство про місце, дату і час проведення зборів кредиторів Боржника, належні докази про що надати суду; зобов`язано керуючого реструктуризацією Боржника арбітражного керуючого Солов`я Ю.А. надати суду протокольне рішення зборів кредиторів Боржника, передбачене п. 3 ч. 2 ст. 123 КУзПБ; засідання суду щодо розгляду погодженого кредиторами плану реструктуризації боргів, або прийняття рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі (підсумкове засідання).
З матеріалів справи вбачається, що в ході процедури реструктуризації боргів боржника керуючим реструктуризацією боржника було складено, а боржником було погоджено план реструктуризації боргів ОСОБА_2 у даній справі про неплатоспроможність, станом на 09.06.2024.
Згідно матеріалів справи, погоджений боржником план реструктуризації боргів станом на 09.06.2024 був запропонований кредиторам до схвалення на зборах кредиторів 16.09.2024.
На зборах кредиторів 16.09.2024 представники кредиторів АТ «ПУМБ» та АТ «Сенс Банк» проголосували «за» погодження плану реструктуризації боргів в запропонованій редакції. 
Водночас, представник заставного кредитора ОСОБА_1 проголосував «проти» схвалення плану реструктуризації з тих мотивів, що наданий план реструктуризації не передбачає реалізацію предмета іпотеки.
В подальшому, на зборах кредиторів 16.09.2024 керуючий реструктуризацією боргів боржника поставив на голосування питання про звернення до суду з клопотанням про визнання боржника банкрутом і перехід до процедури погашення боргів боржника, а також про закриття провадження у справі. Зазначені питання були відхилені зборами кредиторів.
Крім того, до суду надійшов лист кредитора ТОВ «Коллект Центр», згідно якого кредитор повідомив, що він голосує «за» схвалення плану реструктуризації боргів від 09.06.2024 і «проти» переходу до процедури погашення боргів чи закриття провадження у справі.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі № 911/93/24 затверджено план реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність ОСОБА_2 , станом на 09.06.2024, у редакції викладеній в ухвалі.
Отже, предметом апеляційного оскарження у цій справі є ухвала суду першої інстанції про затвердження плану реструктуризації боргів боржника - фізичної особи ОСОБА_2 , що заперечується забезпеченим кредитором ОСОБА_1 .
Згідно із статтею 1 Кодексу України з процедур банкрутства боржник - юридична особа або фізична особа, у тому числі фізична особа-підприємець, неспроможна виконати свої грошові зобов`язання, строк виконання яких настав; учасники у справі про банкрутство - сторони (конкурсні кредитори (представник комітету кредиторів), забезпечені кредитори, боржник (банкрут)), арбітражний керуючий, державний орган з питань банкрутства, Фонд державного майна України, представник органу місцевого самоврядування, представник працівників боржника, уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника, а також у випадках, передбачених цим Кодексом, інші учасники справи про банкрутство, щодо прав або обов`язків яких існує спір.
Особливості провадження у справі банкрутство фізичної особи, у тому числі фізичної особи-підприємця, визначені в книзі четвертій Кодексу України з процедур банкрутства  (статті 113 - 137).
Відповідно до частини першої статті 113 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.
За змістом частини першої статті 122 Кодексу України з процедур банкрутства подання кредиторами грошових вимог до боржника та їх розгляд керуючим реструктуризацією здійснюються в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб.
Порядок набуття кредитором статусу учасника провадження у справі про банкрутство з 21.10.2019 визначено у статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства.
У статті 1 Кодексу України з процедур банкрутства  визначено, що забезпечені кредитори - кредитори, вимоги яких до боржника або іншої особи забезпечені заставою майна боржника.
Відповідно до  статті 1 Закону України «Про заставу» застава - це спосіб забезпечення зобов`язань, якщо інше не встановлено законом. В силу застави кредитор (заставодержатель) має право в разі невиконання боржником (заставодавцем) забезпеченого заставою зобов`язання одержати задоволення з вартості заставленого майна переважно перед іншими кредиторами. Аналогічна норма також міститься у статті 572 Цивільного кодексу України.
Стаття 589 Цивільного кодексу України  передбачає, що у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.
Частинами першою, другою  статті 33 Закону України «Про іпотеку»  передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених  статтею 12 цього Закону. У разі відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) іпотекодавця або визнання його банкрутом або при ліквідації юридичної особи - іпотекодавця іпотекодержатель набуває право звернення стягнення на предмет іпотеки незалежно від настання строку виконання основного зобов`язання, якщо іпотекодержатель і правонаступник іпотекодавця не досягнуть згоди про інше.
В силу положень частин першої та другої  статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства  конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство. Відлік строку на заявлення грошових вимог кредиторів до боржника починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство. Кредитор, за заявою якого відкрито провадження у справі, має право заявити додаткові грошові вимоги до боржника у межах строку, встановленого частиною першою цієї статті.  Забезпечені кредитори зобов`язані подати заяву з грошовими вимогами  до боржника під час провадження у справі про банкрутство  в частині вимог, що є незабезпеченими, або за умови відмови від забезпечення.  Забезпечені кредитори можуть повністю або частково відмовитися від забезпечення.
Частина восьма  статті 45 Кодексу України з процедур банкрутства  встановлює,  що розпорядник майна зобов`язаний окремо повідомити господарський суд про вимоги кредиторів,  які забезпечені заставою майна боржника,  згідно з їхніми заявами, а  за відсутності таких заяв - згідно з даними обліку боржника, а також внести окремо до реєстру відомості про майно боржника, яке є предметом застави згідно з відповідним державним реєстром.
Тобто наявність забезпечення виконання грошового зобов`язання у вигляді застави/іпотеки надає такій особі (статус кредитора якої ще не підтверджено) певні особливості у статусі і обсязі протягом процедур банкрутства порівняно з іншими кредиторами боржника.
Наслідки, що настають з моменту порушення справи про банкрутство, полягають, зокрема, в обмеженні прав заставодержателя майна боржника вільно обирати способи та процедуру звернення стягнення на передане в заставу (іпотеку) майно, а також в особливостях задоволення вимог забезпечених кредиторів до боржника - лише в порядку, передбаченому  Кодексом України з процедур банкрутства  (згідно частини шостої  статті 64 Кодексу України з процедур банкрутства  погашення вимог забезпечених кредиторів за рахунок майна банкрута, що є предметом забезпечення, здійснюється в порядку, передбаченому цим Кодексом, позачергово).  Отже, вимоги кредиторів, які виникли за зобов`язаннями, що забезпечені заставою майна боржника, включаються до реєстру вимог кредиторів окремо, виходячи з обсягу забезпечення таких вимог, що визначається виходячи з тих доказів, які досліджуються у справі, та в межах провадження у справі про банкрутство.
А тому ухвала про відкриття провадження у справі про банкрутство має наслідком зміну порядку задоволення вимог заставодержателя майна боржника, у зв`язку з чим є судовим рішенням, яке ухвалено про права та інтереси цієї особи, що надає заставодержателю права заперечувати у підготовчому засіданні відкриття провадження у справі про банкрутство боржника з наділенням у такому разі заставодержателя процесуальними правами учасника у справі про банкрутство - щодо подання клопотань, надання доказів тощо, а відповідно, і процесуальним правом на оскарження ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство у розумінні частини першої  статті 254 Господарського процесуального кодексу України. Такий висновок Верховного Суду ґрунтується на нормах матеріального права, що регулюють питання застави та відповідних прав (Цивільний кодекс України,  Закон України «Про заставу»,  Закон України «Про іпотеку"»).
Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.06.2023 у справі №905/2307/21, в постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 16.07.2020 у справі № 910/4475/19.
Як підтверджується матеріалами справи, у власності боржника ОСОБА_2 наявне нерухоме майно, яке перебуває в іпотеці ОСОБА_1 згідно іпотечного договору від 15.07.2022 (а.с. 232-238 Т3).
Ухвалою попереднього засідання Господарського суду Київської області від 09.04.2024 окремо включено до реєстру вимог кредиторів боржника заборгованість перед ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в розмірі 506 419,00 грн, як таку, що забезпечена заставою (іпотекою) майна Боржника.
Відповідно до частини другої  статті 6 Кодексу України з процедур банкрутства  щодо боржника-фізичної особи застосовуються такі судові процедури: реструктуризація боргів боржника; погашення боргів боржника. Процедура погашення боргів боржника вводиться у справі про неплатоспроможність разом з визнанням боржника банкрутом.
Згідно із  статтею 1 Кодексу України з процедур банкрутства  реструктуризація боргів боржника - це судова процедура у справі про неплатоспроможність фізичної особи, що застосовується з метою відновлення платоспроможності боржника шляхом зміни способу та порядку виконання його зобов`язань згідно з планом реструктуризації боргів боржника.
Регулювання реструктуризації боргів боржника - фізичної особи наведено в розділі ІІІ «Реструктуризація боргів боржника» книги  четвертої «Відновлення платоспроможності фізичної особи» Кодексу України з процедур банкрутства.
Частиною першою  статті 124 Кодексу України з процедур банкрутства  передбачено, що план реструктуризації боргів боржника розробляється з метою відновлення платоспроможності боржника.
Частина друга  статті 124 Кодексу України з процедур банкрутства  встановлює загальні вимоги до плану реструктуризації боргів боржника, серед яких є вимоги до умов, що мають бути зазначені у цьому плані. Так, у плані реструктуризації боргів боржника зазначаються: 1) обставини, які спричинили неплатоспроможність боржника; 2) інформація про визнані судом вимоги кредиторів із зазначенням їх розміру та черговості задоволення; 3) інформація про майновий стан боржника за результатами проведених заходів з виявлення та складання опису майна боржника (проведення інвентаризації); 4) інформація про всі доходи боржника, у тому числі доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів; 5) розмір суми, яка щомісяця буде виділятися для погашення вимог кредиторів; 6) вимоги кредиторів до боржника, які будуть прощені (списані) у разі виконання плану реструктуризації боргів; 7) розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб, у розмірі не менше одного прожиткового мінімуму на боржника та на кожну особу, яка перебуває на його утриманні; 8) розмір суми, яка щомісяця виділятиметься для погашення наявних у боржника обов`язкових періодичних зобов`язань (виплата аліментів тощо).
Частиною четвертою  статті 124 Кодексу України з процедур банкрутства  також визначені загальні вимоги до виконання плану реструктуризації боргів боржника -  задоволення вимог кредиторів здійснюється згідно з планом реструктуризації боргів боржника за рахунок коштів, отриманих від виконання плану реструктуризації боргів боржника, боржником або арбітражним керуючим, якщо планом реструктуризації боргів боржника передбачена його подальша участь у виконанні такого плану, у черговості, визначеній  статтею 133 цього Кодексу. У разі реалізації в процедурі реструктуризації боргів майна боржника, яке є предметом забезпечення, план реструктуризації боргів має передбачати позачергове задоволення вимог кредитора за зобов`язаннями, які таке майно забезпечує. Кошти, що залишилися після реалізації майна боржника, яке є предметом забезпечення, спрямовуються на задоволення вимог кредиторів згідно із затвердженим господарським судом планом реструктуризації боргів у черговості, визначеній цим Кодексом.
Відповідно до частини п`ятої  статті 124 Кодексу України з процедур банкрутства  особа, яка виявила бажання взяти участь у плані реструктуризації боргів боржника як поручитель (гарант), має право брати участь в обговоренні умов реструктуризації боргів такого боржника.
Згідно частинами третьою та четвертою  статті 123 Кодексу України з процедур банкрутства  проведення зборів кредиторів та голосування на них здійснюються в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб. Збори кредиторів скликаються за потреби, але не менше одного разу на три місяці, якщо інше рішення не прийнято зборами кредиторів. Разом з повідомленням про проведення зборів кредиторів арбітражний керуючий надсилає кредиторам порядок денний цих зборів. Кредитори мають право до дня надсилання повідомлення про проведення зборів кредиторів вносити арбітражному керуючому пропозиції щодо включення питань до порядку денного. Питання, запропоновані кредиторами, є обов`язковими до включення арбітражним керуючим до порядку денного зборів кредиторів.
Основними завданнями зборів кредиторів у процедурі реструктуризації боргів боржника є: 1) розгляд звіту керуючого реструктуризацією про результати перевірки декларації про майновий стан боржника; 2) розгляд проекту плану реструктуризації боргів боржника; 3) прийняття рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника або про звернення з клопотанням до господарського суду про перехід до процедури погашення боргів боржника або про закриття провадження у справі про неплатоспроможність. Рішення про затвердження плану реструктуризації боргів приймається конкурсними та забезпеченими кредиторами окремо.  План реструктуризації боргів та зміни до нього вважаються схваленими, якщо їх підтримали всі забезпечені кредитори  та не менше 50 відсотків конкурсних кредиторів (частина друга, п`ята  статті 123 Кодексу України з процедур банкрутства).
Частинами першою та другою  статті 126 Кодексу України з процедур банкрутства  передбачено, що керуючий реструктуризацією протягом трьох днів з дня схвалення зборами кредиторів погодженого з боржником плану реструктуризації боргів подає до господарського суду заяву про затвердження плану реструктуризації боргів. До заяви про затвердження плану реструктуризації боргів боржника додаються: 1) план реструктуризації боргів боржника; 2) протокол засідання зборів кредиторів; 3) письмові заперечення кредиторів, які не брали участі в голосуванні чи проголосували проти схвалення плану реструктуризації боргів боржника (за наявності).
Отже, за правилами 5 ст. 123 КУзПБ рішення про схвалення плану реструктуризації боргів приймається конкурсними та забезпеченими кредиторами окремо. План реструктуризації боргів та зміни до нього вважаються схваленими, якщо їх підтримали всі забезпечені кредитори та не менше 50 відсотків конкурсних кредиторів.
Таким чином, якщо на розгляд кредиторів поданий план реструктуризації, то він має бути схвалений конкурсними кредиторами та окремо схвалений забезпеченим кредитором.
Метою і завданням процедури реструктуризації боргів, зокрема, є забезпечення розгляду кредиторами розробленого боржником проекту плану реструктуризації боргів для відновлення його платоспроможності. При цьому такий документ слід вважати закономірними очікуваннями кредиторів, як в частині його розгляду, так і в період його реалізації, коли має місце фактичне погашення їх вимог в межах процедури реструктуризації.
З матеріалів справи судом встановлено, що в ході процедури реструктуризації боргів боржника керуючим реструктуризацією боржника було складено, а боржником було погоджено план реструктуризації боргів ОСОБА_2 у даній справі про неплатоспроможність, станом на 09.06.2024.
Загальні умови даної редакції план реструктуризації боргів боржника від 09.06.2024 ґрунтуються на повному погашенні заборгованості боржника перед кредиторами: АТ «ПУМБ» - 95215,41 грн; АТ «Сенс Банк» - 166494,74 грн; ТОВ «Коллект Центр» - 38427,41 грн та ОСОБА_1 - 506419,00 грн.
Водночас, представник заставного кредитора ОСОБА_1 проголосував «проти» схвалення Плану реструктуризації від 30.09.2024 з тих мотивів, що наданий план реструктуризації не передбачає реалізацію предмета іпотеки.
Відтак, зборами кредиторів не було прийнято рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника.
Представник ОСОБА_1 в судовому засіданні 17.09.2024 висловив позицію заставного кредитора про те, що у разі відсутності умови про реалізацію заставного майна боржника - квартири, заг. пл. 38,3 кв.м., розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОНМ НОМЕР_2 ; згідно Договору іпотеки від 15.07.2022, будь-які інші умови реструктуризації боргів ОСОБА_2 не будуть погоджені заставним кредитором. 
Частинами 1, 2, 6 статті 131 КУзПБ визначено, що майно боржника, що підлягає реалізації у процедурі погашення боргів боржника, складає ліквідаційну масу.
До складу ліквідаційної маси включається все майно боржника, що перебуває у його власності, а також те, що буде отримано боржником у власність після визнання його банкрутом і до завершення процедури погашення боргів боржника, крім майна, визначеного частинами шостою і сьомою цієї статті та статтею 132 цього Кодексу.
До складу ліквідаційної маси не включається житло, яке є єдиним місцем проживання сім`ї боржника (квартира загальною площею не більше 60 квадратних метрів або житловою площею не більше 13,65 квадратного метра на кожного члена сім`ї боржника чи житловий будинок загальною площею не більше 120 квадратних метрів) та не є предметом забезпечення, а також інше майно боржника, на яке згідно із законодавством не може бути звернено стягнення.
З матеріалів справи вбачається, що єдиним майном Боржника є квартира, заг. пл. 38,3 кв.м., розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
Місцевим судом встановлено, що зазначена квартира є предметом іпотеки за Договором іпотеки від 15.07.2022, що унеможливлює автоматичне виключення даного майна зі складу ліквідаційної маси, проте в наступному ж абзаці рішення суду першої інстанції є висновок, що «вказана квартира є єдиним місцем проживання сім`ї Боржника і за технічними характеристиками відповідає вимогам ч. 6 ст. 131 КУзПБ».
В подальшому суд першої інстанції, посилаючись свій висновок про те, що заставлена  квартира відповідає вимогам ч. 6 ст. 131 КУзПБ, обґрунтовує своє рішення про затвердження несхваленого плану реструктуризації неможливістю переважання інтересів забезпеченого кредитора над інтересом боржника та конкурсних кредиторів, тобто суд фактично задовольняє вимоги конкурсних кредиторів за рахунок прав забезпеченого кредитора отримати задоволення своїх вимог за рахунок застави.
Відповідно до ч.3 ст. 133 КУзПБ вимоги кредиторів за зобов`язаннями боржника, забезпеченими заставою майна фізичної особи, задовольняються за рахунок такого майна.
Тобто, незважаючи на право забезпеченого кредитора задовольнити свої вимоги за рахунок заставного майна як у процедурі банкрутства, так і поза нею, місцевий суд, затверджуючи план реструктуризації, надав перевагу незабезпеченим інтересам конкурсних кредиторів та інтересам боржника над безумовним, пріоритетним правом забезпеченого кредитора, чим фактично скасував іпотеку майна та порушив права забезпеченого кредитора.
З урахуванням викладеного, висновок суду про затвердження плану реструктуризації боргів боржника ОСОБА_2 є передчасним, оскільки зроблений без врахування інтересів забезпеченого кредитора ОСОБА_1 , а тому такий план реструктуризації підлягає коригуванню.
За встановлених обставин, у суду першої інстанції були наявні передбачені пунктами 1-3 частини восьмої  статті 126 Кодексу України з процедур банкрутства  підстави для відмови у затвердженні плану реструктуризації боргів боржника у справі про неплатоспроможність боржника ОСОБА_2 .
Отже, доводи апеляційної скарги в цій частині знайшли своє підтвердження.
В силу положень процесуального законодавства та численної практики Верховного Суду судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Крім того, відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права. За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі «Хаджинастасиу проти Греції», національні суди повинні зазначати з достатньою ясністю підстави, на яких ґрунтується їхнє рішення, що, серед іншого дає стороні можливість ефективно скористатися наявним у неї правом на апеляцію; у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Кузнєцов та інші проти російської федерації» зазначено, що ще одним завданням вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції. Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи «Серявін та інші проти України», «Проніна проти України»).
Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Трофимчук проти України» зазначив, що, хоча п. 1    ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.
За змістом положень ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є не з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Враховуючи вищевикладене, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що оскаржувану ухвала поставлена з порушеннями норм права при неповному з`ясуванні судом обставин, що мають значення для справи, доводи скаржника, які викладені в апеляційній скарзі щодо порушення судом норм матеріального та процесуального права знайшли своє підтвердження під час перегляду справи в апеляційному порядку, а відтак, наявні правові підстави для її часткового задоволення.

Розподіл судових витрат

Оскільки у цьому випадку суд апеляційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється (ч. 14 ст. 129 ГПК України).

Керуючись ст.ст. 129, 240, 267-271, 273, 275, 277, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Кодексу України з процедур банкрутства, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі № 911/93/24 задовольнити частково.
2. Ухвалу Господарського суду Київської області від 01.10.2024 у справі № 911/93/24 скасувати і направити справу №911/93/24  для продовження розгляду до Господарського суду Київської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку, строки та випадках, передбачених ст.ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України та ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства.

Повний текст постанови складено та підписано 31.03.2025.

Головуючий суддя                                                            Б.В. Отрюх 

Судді                                                                                В.В. Андрієнко

                                                                                О.М. Остапенко