ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

            20 березня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 160/11307/24	

Головуючий суддя І інстанції – Царікова О.В.

  Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Іванова С.М. (доповідач),
                              суддів:  Чередниченка В.Є., Шальєвої В.А.,     

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу  Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.10.2024 в адміністративній справі №160/11307/24 за позовом  Головного управління ДПС у Дніпропетровській області  до  фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про стягнення податкового боргу, -

ВСТАНОВИВ:
Головне управління ДПС у Дніпропетровській області  звернулось до суду з адміністративним позовом до фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в якому просило стягнути податковий борг у сумі 2906528.31 грн.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.10.2024 року призначено судову почеркознавчу експертизу в адміністративній справі №160/11307/24.
Проведення судової почеркознавчої експертизи доручено Дніпропетровському науково-дослідному інституту судових експертиз.
На вирішення експерта поставлені наступні запитання:
1) Чи виконано рукописний текст (підпис) у документах (оригіналі рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №5002702653941 від 18.06.2020, оригіналі рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення  №5002702704120 від 20.06.2020, оригіналі рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 5002702709041 від 24.06.2024) ОСОБА_1 або іншою особою?
Не погодившись із зазначеною ухвалою суду, Головне управління ДПС у Дніпропетровській області звернулось з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.10.2024 року скасувати та прийняти нове судове рішення, яким справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду справи.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що відповідач фактично намагається оскаржити податкові повідомлення рішення і за його клопотанням судом ухвалено почеркознавчу експертизу щодо належності підпису платника податків у корінцях рекомендованих повідомлень про вручення ОСОБА_1 без дотримання порядку оскарження рішень контролюючих органів та не в межах строку передбаченого Податковим кодексом України. Контролюючий орган просить звернути увагу суду, що обставина яку зазначає відповідач у своєму клопотанні про призначення почеркознавчої екпертизи щодо неотримання особисто відповідачем податкових повідомлень-рішень, яка встановлена вже після звернення до суду з позовом, не може впливати на перевірку дотримання умов, які передують зверненню до суду з позовом.          Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження відповідно до ст. 311 КАС України.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги в її межах, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає  задоволенню з наступних підстав.
Призначаючи експертизу у справі, суд першої інстанції виходив з того,  що з метою правильного встановлення обставин у справі, доцільно призначити по справі експертизу.
Суд апеляційної інстанції погоджується з вказаними висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно ч.ч. 1-3 ст. 101 КАС України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені перед експертом, складений у порядку, визначеному законодавством.
Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.
Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 102 КАС України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності.
У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу.
При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. З урахуванням обставин справи суд має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза).
Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Отже, відповідно до частини другої статті 101 КАС України предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.
Як свідчать встановлені обставини справи, предметом спірних правовідносин є правомірність стягнення з відповідача податкового боргу у розмірі 2906528.31 грн.
З матеріалів справи вбачається, що відповідач, заперечуючи наведене право у податкового органу, посилається на те, що 10 з 14 податкових повідомлень-рішень, які за твердженням позивача відправлені ним відповідачу засобами поштового зв`язку та вручені особисто 18.06.2020 р., 20.06.2020 р., 24.06.2020 р. за адресою АДРЕСА_1 , відповідач не отримувала, повідомлення про вручення поштових відправлень не підписувала. Для встановлення істини у справі та підтвердження справжності підпису, на думку представника відповідача, необхідно провести судово-почеркознавчу експертизу. Оскільки предметом даної справи є стягнення податкового боргу за узгодженими податковими зобов`язаннями (податковими повідомленнями-рішеннями), а доводи відповідача ґрунтуються на тому, що податкові повідомлення-рішення не є узгодженими і не набули статусу податкового боргу, оскільки вони були направлені за невірною адресою і вона їх не отримувала, підписи зроблено на повідомленнях про вручення поштових відправлень іншою особою, тому для з`ясування даної обставини необхідні спеціальні знання у сфері ідентифікації виконання рукописного тексту.
Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що у спорах за позовом контролюючого органу про стягнення з платника податку податкового боргу встановленню та дослідженню підлягають, зокрема, факт узгодженості грошового зобов`язання, зокрема і пені, факт оскарження платником податку у передбаченому Кодексом порядку (адміністративному та/або судовому) визначеного грошового зобов`язання (що включає і нараховану пеню), чи є останнє узгодженим з огляду на наявність (відсутність) процедури оскарження, факт сплати/несплати платником податку узгодженого грошового зобов`язання протягом строків, визначених законодавством, факт направлення та вручення платнику контролюючим органом податкової вимоги, дотримання позивачем порядку здійснення цього заходу та інше.
Вказані правові висновки також відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 21.05.2024 року по справі № 160/15166/22, що враховується судом апеляційної інстанції, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.
Таким чином, з зазначених обставин справи слідує, що питання поставлені перед експертом в оскаржуваній ухвалі  безпосередньо стосуються предмета доказування, визначеного в межах даної справи та вимагають наявності спеціальних знань, зокрема топографічних.
Відтак, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції і не дають підстав для висновку про помилкове застосування судом першої інстанції норм матеріального або процесуального права, яке призвело б до неправильного вирішення справи.
Відповідно до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 316 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області – залишити без задоволення.
Ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 03.10.2024 в адміністративній справі №160/11307/24 – залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених      ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України. 
   
Головуючий - суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко 

                               суддя                                                                      В.А. Шальєва