П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
————————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

18 березня 2025 р.	м. Одеса	Справа № 420/25076/24	

Категорія:109010000          Головуючий в 1 інстанції: Бжассо Н.В.
          Місце ухвалення: м. Одеса
          Дата складання повного тексту: 13.11.2024 р.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

у складі:
головуючого  – Бітова А.І.
суддів             – Шляхтицького О.І.
                       – Градовського Ю.М.
при секретарі – Молодові В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року у справі за позовом Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради до ОСОБА_1 про знесення самочинної прибудови,

В С Т А Н О В И Л А :

У серпні 2024 року Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі – УДАБК ОМР) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про зобов`язання ОСОБА_1 знести самочинну прибудову за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до договору купівлі-продажу від 01 березня 2024 року №545 та технічного паспорту від 07 квітня 2018 року за власний рахунок.
Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказував, що головним спеціалістом інспекційного відділу №2 УДАБК ОМР Гнілюк В.О. 07 травня 2024 року спільно із представниками Пересипської районної адміністрації ОМР та Департаменту земельних ресурсів ОМР проведено комісійне обстеження об`єкта будівництва за адресою: м. Одеса, вул. Курська, 68, про що складено відповідний акт з фотофіксацією (додаються). За результатами обстеження встановлено, що за даною адресою виконано будівельні роботи з реконструкції житлового будинку літ "А" шляхом часткового демонтажу несучих та огороджувальних конструкцій та демонтажу мансардного поверху (згідно технічного паспорту виготовленого станом на 07 квітня 2018 року, інвентаризаційна справа №205-8-2018). Влаштовано нові стіни прибудови (матеріал стін – черепашник). На момент обстеження будівельні роботи не проводились, будівельники та будівельна техніка відсутні. Доступ до об`єкта обмежений. Згідно інформації Департаменту земельних ресурсів ОМР відсутня інформація стосовно прийняття ОМР рішень щодо надання у власність або оренду зазначеної земельної ділянки за адресою: м. Одеса, вул. Курська, 68. Враховуючи те, що відповідачем здійснюється реконструкція (зведення стін прибудови) будинку без отримання дозвільних документів, даний об`єкт вважається самочинним в розумінні ст. 376 ЦК України.
Відповідач позов не визнав, вказуючи, що державний контроль може бути реалізований лише шляхом проведення перевірки за участю суб`єкта господарювання. Тоді як відповідачка не отримувала наказ про проведення позапланової перевірки, не була присутньою під час обстеження та ознайомлена з результатами перевірки. Звернення позивача до суду про знесення самочинної прибудови без складання протоколу, видання припису та надання строку для ознайомлення з результатами перевірки, оскарження чи виконання вимог, – є передчасним та порушує принцип належного урядування. Також, позивачем було протиправно проведено позапланову перевірку під час дії мораторію на її проведення, а також порушено порядок оформлення результатів проведення такої перевірки, що призвело до позбавлення відповідача можливості ознайомитись з її результатами, оскаржити або добровільно усунути.
Справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження в порядку письмового провадження.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року відмовлено УДАБК ОМР у задоволенні позову до ОСОБА_1 про знесення самочинної прибудови.
В апеляційній скарзі УДАБК ОМР ставиться питання про скасування судового рішення в зв`язку з тим, що воно постановлено з неправильним застосуванням норм матеріального права, з порушенням норм процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, а також у зв`язку з тим, що висновки суду не відповідають обставинам справи.
Доводи апеляційної скарги:
-          апелянт вважає, що категорії справ про визнання протиправними та скасування рішень про державну реєстрацію та зобов`язання вчинити певні дії неможливо віднести до категорій справ незначної складності, оскільки, така справа має значний обсяг та об`ємний характер доказів, які підлягають дослідженню з наданням правової оцінки всім вагомим обставинам справи;
-          на землях територіальної громади м. Одеси, не переданих у власність та не наданих у користування за адресою: м. Одеса, вул. Курська, 68, здійснено самочинні будівельні роботи без узгодженої проектної документації на будівництво та без дозвільних документів на виконання вищезазначених будівельних робіт;
-          апелянт звертає увагу на те, що згідно діючого законодавства у разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням;
-          виходячи з висновків суду першої інстанції, будь-яка особа, яка забажала самочинно будувати – має право таке робити, адже у країні дії військовий стан – тому з невідомих позивачу обставин саме рішенням суду допускається порушення ст. 376 ЦКУ, який прямо передбачає не набуття права власності на самочинне будівництво, відповідно до судової практики ВС – забудовник самобуду не набуває права власності на такий об`єкт та залишається власником будівельних матеріалів;
-          відповідач не надав будь-якого проекту, експертизи проекту та дозвільного документу, що дає право на здійснення відповідних будівельних робіт;
-          позиція ж суду першої інстанції фактично ґрунтується на непохитності права власності на сомочинно збудований об`єкт, що суперечить ст. 376 ЦК України, та є порушенням застосування норм матеріального права;
-          наразі Управління позбавлено можливості проводити планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю), єдиним механізмом реагування на факти порушень вимог містобудівного законодавства та виявлення порушень є проведення обстежень відповідно до приписів Порядку взаємодії виконавчих органів, комунальних підприємств, установ, закладів та організацій ОМР з питань, пов`язаних із виявленням самочинного будівництва у місті Одесі та вжиттям заходів реагування, у новій редакції, затвердженого рішенням виконавчого комітету ОМР №135 від 29 березня 2018 року; 
-          апелянт вказав, що ним не здійснювались заходи державного архітектурно- будівельного контролю відповідно до приписів Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (далі – Порядок №553), у зв`язку з дією Постанови №303, а було здійснено комісійне обстеження відповідно до Порядку №135, за результатами якого виявлено порушення. Таким чином, враховуючи те, що наразі Управління відповідно до Постанови №303 позбавлено можливості проводити заходи державного архітектурно-будівельного контролю, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, відповідно акт, перевірки, протокол та припис Управлінням не складався.
У відзиві ОСОБА_1 на апеляційну скаргу вказується, що рішення суду першої інстанції є правильним, а тому відсутні підстави для задоволення апеляційної скарги.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги УДАБК ОМР, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Судом першої інстанції встановлені, судом апеляційної інстанції підтверджені, учасниками апеляційного провадження неоспорені наступні обставини.
Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 01 березня 2024 року, на підставі договору купівлі-продажу №545 від 01 березня 2024 року, приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Пашичевою Г.Л. зареєстровано за ОСОБА_1 право власності на нерухоме майно – будинок з надвірними спорудами які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 177,6 кв.м., житлова площа 88,9 кв.м.
Відповідно ст. 31 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від 21 травня 1997 року №280/97-ВР (далі – Закон №280/97-ВР) та Порядку взаємодії виконавчих органів, комунальних підприємств, установ, закладів та організацій ОМР з питань, пов`язаних із виявленням самочинного будівництва у місті Одесі та вжиттям заходів реагування, затвердженого рішенням виконавчого комітету Одеської міської ради від 29 березня 2018 року №135 (зі змінами), головним спеціалістом інспекційного відділу №2 УДАБК ОМР Гнілюк В.О. 07 травня 2024 року спільно із представниками Пересипської районної адміністрації ОМР та Департаменту земельних ресурсів ОМР проведено комісійне обстеження об`єкта будівництва за адресою: м. Одеса, вул. Курська, 68, про що складено відповідний акт від 07 травня 2024 року з фотофіксацією.
З огляду на зміст акту від 07 травня 2024 року встановлено, що за даною адресою виконано будівельні роботи з реконструкції житлового будинку літ "А" шляхом часткового демонтажу несучих та огороджувальних конструкцій та демонтажу мансардного поверху (згідно технічного паспорту виготовленого станом на 07 квітня 2018 року, інвентаризаційна справа №205-8-2018). Влаштовано нові стіни прибудови (матеріал стін – черепашник). На момент обстеження будівельні роботи не проводились, будівельники та будівельна техніка відсутні. Доступ до об`єкта обмежений.
Згідно інформації Департаменту земельних ресурсів ОМР відсутня інформація стосовно прийняття ОМР рішень щодо надання у власність або оренду зазначеної земельної ділянки за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до Реєстру будівельної діяльності, відсутні відомості щодо реєстрації документів, які дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт та/або засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів за адресою: м. Одеса, вул. Курська, 68.
На підставі викладених обставин, УДАБК ОМР звернулося до суду із вимогою про зобов`язання ОСОБА_1 знести самочинну прибудову за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до договору купівлі продажу від 01 березня 2024 року №545 та технічного паспорту від 07 квітня 2018 року за власний рахунок.
Вирішуючи справу, суд першої інстанції виходив з того, що позов УДАБК ОМР до ОСОБА_1 до задоволення не належить, оскільки позивачем допущено грубі порушення порядку проведення перевірки дотримання відповідачкою законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам ст.ст. 2, 6-12, 77 КАС України, ч.1 ст. 38, ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI, п.п.1, 16, 17 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553, ст. 376 ЦК України.
Колегія суддів не приймає до уваги доводи апелянта, виходячи з наступного.
Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та способом, передбаченими Конституцією та законами України.
Згідно ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" від 17 лютого 2011 року №3038-VI (далі – Закон №3038-VI) державний архітектурно-будівельний контроль це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Державний архітектурно-будівельний контроль замовників будівництва, які є фізичними особами, здійснюється відповідно до Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" з урахуванням особливостей правового статусу таких осіб. Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб`єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об`єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об`єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; 4) перевірка виконання суб`єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт визначає Порядок №553.
Пунктами 16, 17 Порядку №553 визначено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис). У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком.
Таким чином, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових та позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою відповідного органу складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається ще й протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Згідно ст. 34 Закону №3038-VI замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Статтею 36 Закону №3038-VI визначено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Відповідно ст. 38 Закону №3038-VI у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису. У разі якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням. За рішенням суду самочинно збудований об`єкт підлягає знесенню з компенсацією витрат, пов`язаних із знесенням об`єкта, за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) таке самочинне будівництво. У разі неможливості виконання рішення суду особою, яка здійснила таке самочинне будівництво (смерть цієї особи, оголошення її померлою, визнання безвісно відсутньою, ліквідація чи визнання її банкрутом тощо), знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється за рішенням суду за рахунок коштів правонаступника або за рішенням органу місцевого самоврядування за рахунок коштів місцевого бюджету та в інших випадках, передбачених законодавством. Виконання рішення суду, що набрало законної сили, щодо знесення самочинно збудованого об`єкта здійснюється відповідно до Закону України "Про виконавче провадження".
Тобто, позов про знесення самочинно збудованого об`єкта містобудування може бути пред`явлено органом державного архітектурно-будівельного контролю до суду в разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимог, встановлених у приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил.
Згідно ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок.
У разі істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, істотного порушення будівельних норм і правил суд за позовом відповідного органу державної влади або органу місцевого самоврядування може постановити рішення, яким зобов`язати особу, яка здійснила (здійснює) будівництво, провести відповідну перебудову.
Якщо проведення такої перебудови є неможливим або особа, яка здійснила (здійснює) будівництво, відмовляється від її проведення, таке нерухоме майно за рішенням суду підлягає знесенню за рахунок особи, яка здійснила (здійснює) будівництво. Особа, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, зобов`язана відшкодувати витрати, пов`язані з приведенням земельної ділянки до попереднього стану.
Таким чином, самочинне будівництво підлягає безумовному знесенню, якщо: власник земельної ділянки заперечує проти визнання права власності за особою, яка здійснила таке будівництво; власник земельної ділянки не заперечує проти визнання права власності на самочинну забудову, однак така забудова порушує права інших осіб на зазначену земельну ділянку; самочинна забудова зведена на наданій земельній ділянці але з відхиленням від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, з істотним порушенням будівельних норм і правил, що порушує права інших осіб, за умови, що особа, яка здійснила самочинне будівництво, відмовилась від здійснення перебудови.
Отже, правовий порядок знесення будинку, будівлі, споруди, іншого нерухомого майна залежить від підстав, за якими його віднесено до об`єкта самочинного будівництва.
За змістом ст. 376 ЦК України зобов`язання особи, яка здійснила будівництво, провести відповідну перебудову можливе лише у разі: (1) істотного відхилення від проекту, що суперечить суспільним інтересам або порушує права інших осіб, (2) істотного порушення будівельних норм і правил.
При цьому, з позовом про зобов`язання особи до проведення перебудови може звернутися відповідний орган державної влади або орган місцевого самоврядування. Таке рішення суд може ухвалити і за позовом про знесення самочинного будівництва, якщо за наслідками розгляду справи дійде висновку, що можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва не втрачено і відповідач згоден виконати перебудову. У разі невиконання особою судового рішення про здійснення перебудови, суд може постановити рішення про знесення самочинного будівництва.
У випадках, коли до суду з позовом про знесення самочинного будівництва звертається орган державного архітектурно-будівельного контролю, належить керуватися ч.1 ст. 38 Закону №3038-VI, за якою у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю видає особі, яка здійснила (здійснює) таке будівництво, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з визначенням строку для добровільного виконання припису.
У разі, якщо особа в установлений строк добровільно не виконала вимоги, встановлені у приписі, орган державного архітектурно-будівельного контролю подає позов до суду про знесення самочинно збудованого об`єкта та компенсацію витрат, пов`язаних з таким знесенням.
Можливість перебудови і усунення наслідків самочинного будівництва перевіряється на стадії виконання припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів. Невиконання припису без поважних причин може свідчити про неможливість перебудови або небажання особи, яка здійснила самочинне будівництво, усувати його наслідки.
Отже, пред`явленню органом державного архітектурно-будівельного контролю позову передують такі дії:
1) виявлення факту самочинного будівництва об`єкта;
2) визначення такого об`єкту як такого, що його перебудова з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб є неможливою;
3) внесення припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності;
4) встановлення факту невиконання припису протягом встановленого строку.
Зі змісту положень ч.1 ст. 38 Закону №3038-VI у взаємозв`язку з нормами ч.1 ст. 41 цього ж Закону, випливає, що у разі виявлення факту самочинного будівництва об`єкта, перебудова якого з метою усунення істотного відхилення від проекту або усунення порушень законних прав та інтересів інших осіб, істотного порушення будівельних норм є неможливою, орган державного архітектурно-будівельного контролю уповноважений видати припис про усунення порушень. Цей припис є обов`язковою передумовою для можливості контролюючого органу звернутися до суду на підставі ч.1 ст. 38 цього Закону у зв`язку з його невиконанням.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 02 листопада 2022 року по справі №420/4209/19, від 23 лютого 2023 року по справі №420/6488/18, від 19 березня 2024 року №813/4341/15.
З матеріалів справи вбачається, що головним спеціалістом УДАБК ОМР із залученням працівників ОМР проведено комісійне обстеження стосовно дотримання норм містобудівного законодавства за адресою: м. Одеса, вул. Курська, 68, за результатами якого складено акт від 07 травня 2024 року, в якому зазначено, що за результатами комісійного обстеження на місці встановлено, що за вказаною адресою здійснено будівельні роботи з реконструкції житлового будинку шляхом часткового демонтажу несучих та огороджувальних конструкцій та демонтажу мансардного поверху.
Разом з тим, будь-яких доказів на підтвердження призначення та проведення УДАБК ОМР перевірки, згідно Порядку №553, матеріали справи не містять.
Також, матеріали справи не містять доказів на підтвердження видачі УДАБК ОМР наказу про проведення перевірки, повідомлення відповідача про проведення перевірки, пред`явлення та вручення службових посвідчень та направлення для проведення перевірки відповідачу УДАБК ОМР.
В акті обстеження від 07 травня 2024 року вказано, що порушення встановлені за результатами візуального огляду, проте у вказаному акті не вказано про ненадання посадовим особам позивача доступу до об`єкту будівництва, як і доказів надання такого доступу.
Крім того, будь-яких доказів на підтвердження того, що УДАБК ОМР щодо ОСОБА_1 видавався припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, вимоги якого в подальшому не були виконані, що є обов`язковою передумовою для звернення до суду контролюючого органу, позивачем суду не надано.
При цьому, посилання УДАБК ОМР на порушення відповідачем вимог законодавства у сфері будівництва та надані відповідачем матеріали фотофіксації є необґрунтованим, оскільки вказані матеріали не містять жодних відомостей про те, який безпосередньо об`єкт зафіксований на них, за якою адресою, коли саме, за яких підстав та ким були здійснена вказана фотофіксація (а.с.41-42).
13 березня 2022 року Кабінетом Міністрів України прийнято Постанову №303, якою припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64 "Про введення воєнного стану в Україні" (далі Постанова №303).
Пунктом 2 Постанови №303 визначено, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
19 травня 2023 року Міністерством розвитку громад, територій та інфраструктури України прийнято наказ №424 Про проведення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на період воєнного стану, яким Департаменту просторового планування територій та архітектури забезпечити: - протягом 5 робочих днів від дати отримання звернення від фізичних чи юридичних осіб, органів державного архітектурно-будівельного контролю, правоохоронних органів стосовно необхідності здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) направлення запиту з відповідними матеріалами до ДІАМ для надання письмового обґрунтування щодо наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища, забезпечення безпеки держави та необхідності проведення відповідного позапланового заходу (далі обґрунтування проведення позапланового заходу) або відсутності підстав для нього; - протягом 5 робочих днів від дати отримання обґрунтування проведення позапланового заходу ДІАМ підготовку проекту наказу Мінінфраструктури про погодження здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду); - протягом 3 робочих днів від дня підписання наказу направлення копії наказу Мінінфраструктури про погодження здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) до ДІАМ та до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю (у разі необхідності). Сектору зовнішніх комунікацій забезпечити протягом 2 робочих днів від дня підписання наказу Мінінфраструктури про погодження здійснення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) оприлюднення його на офіційному вебсайті Міністерства розвитку громад, територій та інфраструктури України.
Таким чином, станом на дату виникнення спірних правовідносин законодавчо встановлено алгоритм дій, при яких дозволяється проведення позапланових заходів державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду) на період воєнного стану.
Разом з тим, УДАБК ОМР не дотримано вищезазначений алгоритм дій, що, на думку колегії суддів, свідчить про передчасність вимог позивача про знесення самочинну прибудову за адресою: м. Одеса, Пересипський район, вул. Курська, 68, відповідно до договору купівлі-продажу від 01 березня 2024 року №545 та технічного паспорту від 07 квітня 2018 року за власний рахунок.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів погоджується з судом першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову УДАБК ОМР.
Колегія суддів не змінює розподіл судових витрат відповідно ст. 139 КАС України.
Враховуючи, що рішення суду приймається на користь суб`єкта владних повноважень, підстави для розподілу судових витрат, відповідно до ст.139 КАС України, відсутні.
Враховуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують, відповідно, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Оскільки дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, постанова суду апеляційної інстанції відповідно до ч.5 ст. 328 КАС України в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308, 310, п.1 ч.1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, ч.5 ст. 328 КАС України, колегія суддів, –

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Управління державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради залишити без задоволення, а рішення Одеського окружного адміністративного суду від 13 листопада 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків передбачених п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Повне судове рішення складено 24 березня 2025 року.

Головуючий:                                                                                           Бітов А.І.

Суддя:                                                                                           Шляхтицький О.І.

Суддя:                                                                                           Градовський Ю.М.