ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2025 р.	Справа № 440/14000/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Русанової В.Б.,
Суддів: Ральченка І.М. ,  Бегунца А.О. ,
за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.01.2025, (головуючий суддя І інстанції: Г.В. Костенко, повний текст складено 27.01.25 року) по справі № 440/14000/24
за позовом           Приватного підприємства "Агроекологія"  
до           Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці  
про визнання протиправним та скасування рішення,
ВСТАНОВИВ:
Приватне підприємство "Агроекологія" (далі – позивач) звернулось до суду з позовом, в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати наказ Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 12.11.2024 №797/ПНС, яким анульовано дозволи на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, видані ПП "Агроекологія".
В обґрунтування позову зазначило, що Північно-східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці призначено позаплановий захід державного контролю господарської діяльності ПП "Агроекологія" з огляду на отримання відомостей про смерть працівника підприємства. Через не допуск позивачем посадових осіб органу Держпраці до перевірки, відповідач прийняв наказ, яким анулював дозволи на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, видані ПП "Агроекологія".
Вважало, що позаплановий захід державного контролю призначений відповідачем за відсутності підстави, передбаченої абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», тому позивач правомірно не допустив посадових осіб Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до перевірки.
У зв`язку з цим, спірний наказ, на думку позивача, також прийнято за відсутності підстав, передбачених законодавством.
Крім того, зауважувало про порушення відповідачем вимог Закону України «Про адміністративну процедуру» під час прийняття наказу від 12.11.2024, зокрема, в частині строку запрошення учасника адміністративного провадження на проведення відповідної процедурної дії.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 23.01.2025 позов задоволено.
Північно-східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці (далі - відповідач), не погодившись із судовим рішенням, подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне встановлення обставин справи, що призвело до неправомірного висновку, просило його скасувати та ухвалити нове про відмову в задоволенні позову.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції не врахував, що однією з підстав для анулювання дозволу згідно ст. 21 Закону України «Про охорону праці» є створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.
Враховуючи, що позивачем не допущено посадових осіб відповідача до позапланової перевірки, призначеної через нещасний випадок на підприємстві, Північно-східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці правомірно прийняло наказ про анулювання дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки.
Крім того, зауважує, що Комісія з питань анулювання дозволів запрошувала представника позивача на засідання, проте останній у визначену дату не з`явився, у зв`язку з чим питання щодо анулювання дозволів ПП «Агроекологія» вирішувалось за його  відсутності. 
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому, наполягаючи на законності та обґрунтованості рішення суду першої інстанції, просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін.
Учасники справи про дату, час та місце апеляційного розгляду справи повідомлені належним чином.
Відповідно до ч. 4 ст. 229, ч. 1 ст. 308 КАС України справа розглядається в межах доводів та вимог апеляційної скарги, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, апеляційну скаргу, відзиву на неї, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено апеляційним судом, що ПП «Агроекологія» мало дозволи на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки  № 339.19.53 від 12.07.2019  строком дії до 12.07.2024; № 019.20.53 від 10.01.2020  строком дії до 10.01.2025 та  № 020.20.53 від 10.01.2020  строком дії до 10.01.2025.
05.10.2024 ПП «Агроекологія» направило органу Держпраці повідомлення про нещасний випадок/гостре професійне захворювання (отруєння), в якому зазначило, що 04.10.2024 приблизно о 16:50 настала смерть працівника ПП «Агроекологія» ОСОБА_1 на проході виробничого приміщення МТФ № 2, сарай "Нова Ялинка".
Наказом Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 08.10.2024 № 718/ПНС створено комісію із спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком, яку позивачем  допущено  до роботи, створено необхідні умови та надано документи.
В подальшому Північно-східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці призначено позаплановий захід державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки у зв`язку з настанням смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, що пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання на підставі наказу від 14.10.2024 № 566/ПНС-ЗК .
16.10.2024, на підставі наказу, відповідачем видано направлення на проведення заходу державного нагляду.  Підставою для здійснення заходу зазначено: абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», настання смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання. Повідомлення про нещасний випадок № 15133/ПНС/1-24 від 08.10.2024.
22.10.2024 посадовими особами Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці здійснено вихід за адресою провадження господарської діяльності ПП «Агроекологія» для проведення позапланового заходу державного контролю, проте позивачем не допущено їх до перевірки, про що складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю від 22.10.2024 № ПНС/ПЛ/21308/228/НП.
ПП «Агроекологія»  не допущено посадових осіб відповідача на перевірку з підстав  відсутності встановленої законом підстави  її проведення, про що листом від 22.10.2024 № 158 повідомлено відповідача. 
29.10.2024 відповідач направив на електронну пошту ПП «Агроекологія» лист із запрошенням його представника на засідання комісії з питань анулювання дозволів на 30 жовтня 2024 року о 14-00 годині за адресою: м. Полтава, вул. Мітвійчука Юліана, 119.
30.10.2024 Комісія з питань анулювання дозволів Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці  рекомендувала анулювати дозволи, видані ПП «Агроекологія» № 339.19.53 від 12.07.2019, № 019.20.53 від 10.01.2020, № 020.20.53 від 10.01.2020 у зв`язку зі створенням перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл, що підтверджується протоколом засідання Комісії від 30.10.2024.
Наказом Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 12.11.2024 № 797/ПНС анульовано дозволи на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, які видано Управлінням Держпраці у Полтавській області Приватному підприємству «Агроекологія», а саме:
- дозвіл № 339.19.53 від 12.07.2019 на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, строком дії до 12.07.2024;
- дозвіл № 019.20.53 від 10.01.2020 на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, строком дії до 10.01.2025;
- дозвіл № 020.20.53 від 10.01.2020 на виконання робіт підвищеної небезпеки, строком дії до 10.01.2025.
Не погодившись із наказом від 12.11.2024  позивач звернувся за захистом своїх прав до суду.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що спірний наказ прийнятий відповідачем не в межах повноважень та не у спосіб, що визначені законодавством України.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із ч. 3 ст. 21 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, видає дозволи на безоплатній основі на підставі висновку експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, проведеної експертно-технічними центрами, які належать до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або незалежними експертними організаціями, які забезпечують науково-технічну підтримку державного нагляду у сфері промислової безпеки та охорони праці. На застосування машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки виробник або постачальник устаткування підвищеної небезпеки отримує дозвіл до прийняття зобов`язань на постачання. Одержання дозволу не вимагається у разі експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, яке прийнято в експлуатацію з видачею відповідного сертифіката або щодо якого зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації, а також у разі реєстрації машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці.
Відповідно до ч. 4 ст. 21 Закону України «Про охорону праці», зокрема порядок  анулювання дозволів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, переліки видів робіт, машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, проведення або експлуатація (застосування) яких потребує отримання дозволу, та граничні розміри тарифів на проведення експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, висновок якої є підставою для видачі дозволів, встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Частиною 12 ст. 21 Закону України «Про охорону праці» передбачено, що підставою для анулювання дозволу є:
- заява роботодавця або уповноваженої ним особи про анулювання дозволу;
- припинення юридичної особи (злиття, приєднання, поділ, перетворення або ліквідація) або підприємницької діяльності фізичною особою-підприємцем;
- виявлення у поданих роботодавцем документах недостовірних відомостей щодо виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;
- повторне порушення вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;
- виникнення аварії, вибуху, пожежі, нещасного випадку, якщо в акті розслідування встановлено, що причиною такої події стало недодержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;
- створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.
Про анулювання дозволу роботодавець повідомляється у письмовій формі із зазначенням підстав щодо анулювання цього дозволу протягом п`яти днів з дня прийняття рішення органом, який видав дозвіл. ( ч. 14 ст. 21 Закону України «Про охорону праці»)
Процедуру видачі або відмови у видачі, переоформлення, анулювання Держпраці та її територіальними органами дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки визначено Порядком видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (далі - Порядок № 1107).
Пунктом 17 Порядку № 1107 передбачено, що дозвіл може бути анульований у випадках, передбачених ст. 21 Закону України «Про охорону праці».
Рішення про анулювання дозволу приймається органом, що його видав.
Дія дозволу припиняється через десять робочих днів з дня прийняття рішення про його анулювання.
Статтею 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій.
Частиною 11 ст. 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що плановий чи позаплановий захід щодо суб`єкта господарювання - юридичної особи має здійснюватися у присутності керівника або особи, уповноваженої керівником.
Згідно із ч. 3 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб`єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Згідно з ч. 1 ст. 11 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом.
Судом встановлено, що підставою анулювання дозволів № 339.19.53 від 12.07.2019, № 019.20.53 від 10.01.2020, № 020.20.53 від 10.01.2020 слугувало створення ПП «Агроекологія» перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.
В свою чергу позаплановий захід державного контролю, до проведення якого позивач не допустив посадових осіб відповідача, призначений у зв`язку з отриманням повідомлення про нещасний випадок від 08.10.2024 № 15133/ПНС/1-24 на підставі абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», а не з підстав  додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.
Відповідно до абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання.
Доказів проведення посадовими особами відповідача перевірки з підстав додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл, суду не надано.
Анулювання дозволу з підстав виникнення  нещасного випадку, якщо в акті розслідування встановлено, що причиною такої події стало недодержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл є самостійною підставою.
Проте, відповідачем анульовано дозвіл з інших підстав. Спірний наказ не містить посилань на акт розслідування нещасного випадку.
Відповідно до пункту 1 Порядку № 337, цей Порядок визначає процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 29 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування».
Згідно з п. 2 Порядку № 337, вимоги цього Порядку поширюються на всіх юридичних і фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та осіб, зазначених у пункті 1 цього Порядку.
Отже, Порядок № 337 є спеціальним нормативно-правовим актом, що регулює порядок розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, та є обов`язковим для позивача як юридичної особи, що використовує найману працю.
Відповідно до п. 10 Порядку № 337, спеціальному розслідуванню підлягають, зокрема, випадки смерті працівників під час виконання ними трудових (посадових) обов`язків. В свою чергу, законодавець диференціює та відмежовує їх від нещасних випадків із смертельними наслідками та від гострих професійних захворювань (отруєнь), що призвели до тяжких чи смертельних наслідків.
Відповідно до абз. 1 п. 8 Порядку № 337, у разі отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи тощо роботодавець зобов`язаний протягом однієї доби повідомити підприємствам (установам, організаціям), зазначеним в   абзацах четвертому - дев`ятому   цього пункту, з використанням засобів зв`язку та не пізніше наступного робочого дня надати на паперовому носії повідомлення згідно з   додатком 2.
Згідно з абзацами 10, 13 п. 8 Порядку № 337, якщо нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) підлягають спеціальному розслідуванню відповідно до   пункту 10   цього Порядку, повідомлення про нещасний випадок додатково надсилається, зокрема, органові поліції (у разі настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), що призвели до тяжких (у тому числі з можливою інвалідністю потерпілого) чи смертельних наслідків, смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків).
При цьому, в силу п. 8 Порядку № 337, у всіх наведених випадках складається повідомлення згідно з   додатком 2 – повідомлення про нещасний випадок / гостре професійне захворювання (отруєння).
Відтак, саме по собі повідомлення про нещасний випадок / гостре професійне захворювання (отруєння) не свідчить про настання нещасного випадку або професійного захворювання.
Колегія суддів зазначає, що ні повідомлення про нещасний випадок , складене за формою, затвердженою додатком 2 до Порядку № 337, ні акт розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку,  (акт за   формою Н-1), складений за формою, затвердженою додатком 11 до Порядку № 337, самі по собі не свідчать про настання нещасного випадку або професійного захворювання пов`язаного з господарською діяльністю підприємства.
Крім того, на дату винесення наказу про проведення позапланової перевірки ПП «Агроекологія» відповідач не з`ясував чи пов`язана смерть ОСОБА_1 з діяльністю суб`єкта господарювання. 
Колегія суддів враховує, що позаплановий захід державного контролю призначений відповідачем у зв`язку із отриманням повідомлення від ПП "Агроекологія" про нещасний випадок на виробництві, а саме: смертю працівника ОСОБА_1 на проході виробничого приміщення МТФ № 2, сарай "Нова Ялинка".
За фактом смерті ОСОБА_1 до ЄРДР внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 115 КК України, номер кримінального провадження № 12024170550001077 від 05.10.2024.
Водночас, постановою від 21.10.2024 кримінальне провадження № 12024170550001077 від 05.10.2024 закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України (в ході проведення досудового розслідування встановлено, що смерть гр. ОСОБА_1 настала від загального захворювання серцевої недостатності, атеросклеротичної хвороби серця).
Про вказані обставини ПП «Агроекологія» повідомляло відповідача.
Колегія суддів погоджується з доводами апелянта, що смерть потерпілого внаслідок нещасного випадку є однією із підстав для здійснення позапланових заходів органом державного нагляду (контролю), проте зазначені обставини не є підставою для анулювання дозволу.
Як вбачається з оскаржуваного наказу ПП «Агроекологія»  анульовано дозволи з підстав створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл .
Проте, як вірно зауважив суд першої інстанції відповідачем перевірка додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл не призначалася .
Підставою проведення перевірки слугувало настання смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку, повязаного з діяльністю субєкта господарювання.
Отже вказана відповідачем підстава анулювання дозволу не передбачена ст. 21 Закону України «Про охорону праці».
Як вбачається зі змісту направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю), посадовими особами відповідача мали досліджуватись питання додержання позивачем вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки з огляду на отримання повідомлення про смерть працівника.
Разом з тим, питання додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл щодо жодного з дозволів, виданих позивачеві, не було включене до направлення, що не заперечується відповідачем. 
Відповідно, посадові особи Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці не були уповноважені з`ясовувати ці питання у разі проведення позапланової перевірки на підставі вказаного направлення. 
Таким чином, питання додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл, не входили до предмету запланованої відповідачем позапланової перевірки.
Щодо процедури прийняття спірного наказу.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 2 Закону України «Про адміністративну процедуру», адміністративне провадження - сукупність процедурних дій, що вчиняються адміністративним органом, і прийнятих процедурних рішень з розгляду та вирішення справи, що завершується прийняттям і, в необхідних випадках, виконанням адміністративного акта.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про адміністративну процедуру», принципами адміністративної процедури є: 1) верховенство права, у тому числі законності та юридичної визначеності; 2) рівність перед законом; 3) обґрунтованість; 4) безсторонність (неупередженість) адміністративного органу; 5) добросовісність і розсудливість; 6) пропорційність; 7) відкритість; 8) своєчасність і розумний строк; 9) ефективність; 10) презумпція правомірності дій та вимог особи; 11) офіційність; 12) гарантування права особи на участь в адміністративному провадженні; 13) гарантування ефективних засобів правового захисту.
Принципи адміністративної процедури, визначені цим Законом, поширюються також на адміністративну діяльність адміністративних органів, що не вимагає прийняття адміністративних актів.
Згідно ст. 17 Закону України «Про адміністративну процедуру», особа має право бути заслуханою адміністративним органом, надавши пояснення та/або заперечення у визначеній законом формі до прийняття адміністративного акта, який може негативно вплинути на право, свободу чи законний інтерес особи. Адміністративний орган зобов`язаний здійснювати інформування та консультування учасників адміністративного провадження з питань, що стосуються адміністративного провадження, а також щодо змісту їхніх прав та обов`язків. Особа має право у передбаченому законом порядку витребовувати та/або надавати документи, а також інші докази, що стосуються обставин адміністративної справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 32 Закону України «Про адміністративну процедуру», запрошення учасника адміністративного провадження, особи, яка сприяє розгляду справи, здійснюється не пізніше ніж за сім календарних днів до дня відповідної процедурної дії. Цей строк може бути зменшено у разі, якщо обставини вимагають прийняття рішення у найменший строк, про що у запрошенні надається обґрунтоване пояснення. Запрошення вручається особисто під підпис, надсилається поштовим відправленням або іншими засобами зв`язку (телефоном, електронною поштою тощо) за наявними у справі контактними даними, про що в матеріалах справи робиться відповідний запис.
Колегія суддів зазначає, що позивач мав бути повідомлений відповідачем про дату та час проведення засідання комісії з питань анулювання дозволів не пізніше ніж за сім календарних днів до дня його проведення для реалізації свого права надати пояснення з приводу питання щодо анулювання дозволів.
Проте, відповідач, всупереч наведеним вимогам законодавства, поінформував позивача лише за один день до засідання відповідної комісії, чим порушив його права.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії).
В силу ч. 2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Однак, відповідач правомірності свого рішення належним чином не довів.
З огляду на встановлені у справі фактичні обставини та досліджені докази, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що відповідач при прийнятті оскаржуваного наказу діяв не на підставі та не у спосіб, що передбачені чинним законодавством України, без дотримання вимог ч.2 ст.2 КАС України, отже, наявні підстави для його скасування.
Відповідно до ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги спростовані наведеними вище обставинами та нормативно - правовим обґрунтуванням, у зв`язку з чим підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Керуючись ст.ст. 308, 310, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці  залишити без задоволення.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 23.01.2025 по справі № 440/14000/24  залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		В.Б. Русанова	
Судді	   	І.М. Ральченко    А.О. Бегунц   	
Повний текст постанови складено  03.04.2025 року