ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 травня 2025 р.	Справа № 520/13274/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Макаренко Я.М.,
Суддів: Жигилія С.П. ,  Любчич Л.В. ,
за участю секретаря судового засідання Кругляк М.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ДОМАШНЄ КУРЧА" на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.07.2024, головуючий суддя І інстанції: Шевченко О.В., м. Харків, по справі № 520/13274/24
за позовом            Товариства з обмеженою відповідальністю "ДОМАШНЄ КУРЧА"      
до           Головного управління ДПС у Харківській області  ,           Державної податкової служби України                      
            про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю «ДОМАШНЄ КУРЧА» (далі – позивач, Товариство) звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Головного управління ДПС у Харківській області (далі – ГУ ДПС у Харківській області), Державної податкової служби України (далі – ДПС України), в якій, з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просило:
- визнати протиправним та скасувати рішення ГУ ДПС у Харківській області, як відокремленого підрозділу ДПС України, від 02.02.2024 № 5366 про анулювання  ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА» свідоцтва про реєстрацію платника податку на додану вартість;
- зобов`язати ДПС України поновити дію реєстрації платника податків на додану вартість ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА» за індивідуальним податковим номером 437629920305 шляхом внесення запису про скасування рішення про реєстрацію платника податку на додану вартість від 22.02.2024 № 5366 до Реєстру платників податку на додану вартість з моменту анулювання зі збереженням податкових показників в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА»;
- зобов`язати ДПС України відновити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість значення реєстраційної суми з податку на додану вартість у розмірі 736’314,70 грн станом на 22.02.2024 реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА»;
Стягнути з ГУ ДПС у Харківській області на користь ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА» судовий збір у розмірі 3028 грн.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 23.07.2024 у справі                  № 520/13274/24 у задоволенні позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМАШНЄ КУРЧА»  відмовлено.
Позивач, не  погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну  скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, на невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, що призвело до неправильного  вирішення справи, просить  скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.07.2024 у справі № 520/13274/24 та прийняти нове судове рішення, яким задовольнити позов у повному обсязі.
За приписами ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.
Колегія суддів, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги  апеляційної скарги  підлягають частковому задоволенню, виходячи з  наступного.
Судом першої інстанції  встановлено, що  ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА» зареєстроване як юридична особа 20.08.2020 та перебуває на обліку в ГУ ДПС у Харківській області. Код Товариства в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців - 43762995.                       З 01.10.2020 Товариство зареєстроване як платник податку на додану вартість відповідно до свідоцтва платника ПДВ № 437629920305.
Упродовж 2020 – 2024 років ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА» знаходилось за наступними адресами:
- у період з 20.08.2020 до 01.07.2021 – 61058, Харківська область, м. Харків, Шевченківський район, вул. Сумська, буд.57, кв. 37;
- у період з 01.08.2021 до 05.06.2024 – 61002, Харківська область, м. Харків, Київський район, вул. Мироносицька, буд. 3;
- у період з 06.06.2024 до поточної дати – 62563, Харківська область, Чугуївський район, с. Молодова, вул. Новоселівка, буд. 2.
Рішенням ГУ ДПС у Харківській області від 02.02.2024 № 5366 ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА» анульовано реєстрацію платника податку на додану вартість на підставі підпункту «г» пункту 184.1 статті 184 ПК України.
У вказаному рішенні зафіксовано, що платник ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА» подає податкові декларації з податку на додану вартість протягом періоду січня – грудня 2023 року з показниками, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту, та має за останні 12 календарних місяців обсяги оподатковуваних операцій 0 гривень.
Наведене зумовило висновок контролюючого органу про наявність підстав для анулювання ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА» реєстрації платника податку на додану вартість.
Товариство скерувало до ДПС України скаргу на рішення ГУ ДПС у Харківській області від 02.02.2024 № 5366.
Рішеннями ДПС України від 26.04.2024 № 12162/6/99-00-06-03-03-06 та                              № 12160/6/99-00-06-03-03-06 скаргу Товариства залишено без розгляду з огляду на її подання з пропуском встановленого Податковим кодексом України (далі – ПК України) строку на оскарження рішення податкового органу в адміністративному порядку та відсутність підстав для поновлення такого строку.
Після цього позивач звернувся до суду із вказаним позовом.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив із законності рішення контролюючого органу про анулювання ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА» реєстрації платника податку на додану вартість, з огляду на встановлення факту подання підприємством протягом 12 послідовних податкових місяців декларацій з податку на додану вартість, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредит. Надаючи оцінку аргументам позивача, якими він обґрунтовував наявність об`єктивних причин недекларування обсягів оподатковуваних операцій протягом 12 послідовних податкових місяців, суд першої інстанції визнав їх непереконливими й такими, що не впливають на правомірність спірного рішення контролюючого органу.
Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Згідно вимог частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження  надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, з дотриманням  принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням  необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
Отже, під час розгляду спорів щодо оскарження рішень (дій) суб`єктів владних повноважень, суд зобов`язаний незалежно від підстав, наведених у позові, перевіряти оскаржувані рішення (дії) на їх відповідність усім зазначеним вимогам.
Згідно з ч.ч.1,2    ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, установлених    статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства врегульовані положеннями Податкового кодексу України.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо, з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів осіб і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Отже, під час розгляду спорів щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єктів владних повноважень, суд, незалежно від підстав, наведених у позові, зобов`язаний перевіряти оскаржувані рішення, дії та бездіяльність на їх відповідність усім зазначеним вище вимогам.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначення вичерпного переліку податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенції контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регламентуються ПК України.
Відповідно до пункту 180.1 статті 180 ПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) для цілей оподаткування податком на додану вартість платником податку є:
1) будь-яка особа, яка провадить або планує провадити господарську діяльність і реєструється за своїм добровільним рішенням як платник податку у порядку, визначеному статтею 183 цього розділу;
2) будь-яка особа, яка зареєстрована або підлягає реєстрації як платник податку;
3) будь-яка особа, яка ввозить товари на митну територію України в обсягах, які підлягають оподаткуванню, та на яку покладається відповідальність за сплату податків у разі переміщення товарів через митний кордон України відповідно до Митного кодексу України, а також:
особа, на яку покладається дотримання вимог митних режимів, які передбачають повне або часткове умовне звільнення від оподаткування, у разі порушення таких митних режимів, встановлених митним законодавством;
особа, яка використовує, у тому числі при ввезенні товарів на митну територію України, податкову пільгу не за цільовим призначенням та/або всупереч умовам чи цілям її надання згідно із цим Кодексом, а також будь-які інші особи, що використовують податкову пільгу, яку для них не призначено.
Статтею 181 ПК України окреслено вимоги, які передбачені Кодексом щодо реєстрації осіб як платників податку.
Згідно з пунктом 181.1 вказано статті у разі якщо загальна сума від здійснення операцій з постачання товарів/послуг, що підлягають оподаткуванню згідно з цим розділом, у тому числі операцій з постачання товарів/послуг з використанням локальної або глобальної комп`ютерної мережі (зокрема, але не виключно шляхом встановлення спеціального застосунку або додатку на смартфонах, планшетах чи інших цифрових пристроях), нарахована (сплачена) такій особі протягом останніх 12 календарних місяців, сукупно перевищує 1000000 гривень (без урахування податку на додану вартість), така особа зобов`язана зареєструватися як платник податку у контролюючому органі за своїм місцезнаходженням (місцем проживання) з дотриманням вимог, передбачених статтею 183 цього Кодексу, крім особи, яка є платником єдиного податку першої - третьої групи.
Відповідно до пункту 182.1 статті 182 ПК України якщо особа, яка відповідно до пункту 181.1 статті 181 цього Кодексу не є платником податку у зв`язку з тим, що обсяги оподатковуваних операцій відсутні або є меншими від встановленої зазначеною статтею суми, вважає за доцільне добровільно зареєструватися як платник податку, така реєстрація здійснюється за її заявою.
Підстави анулювання реєстрації платника податку визначено у підпунктах «а» - «г» пункту 184.1 статті 184 ПК України.
Так, згідно з підпунктом «г» пункту 184.1 статті 184 ПК України реєстрація діє до дати анулювання реєстрації платника податку, яка проводиться шляхом виключення з реєстру платників податку і відбувається у разі якщо особа, зареєстрована як платник податку, протягом 12 послідовних податкових місяців не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість та/або подає таку декларацію (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.
Відповідно до пункту 184.2 статті 184 ПК України анулювання реєстрації на підставі, визначеній у підпункті «а» пункту 184.1 цієї статті, здійснюється за заявою платника податку, а на підставах, визначених у підпунктах «б» – «з» пункту 184.1 цієї статті, може здійснюватися за заявою платника податку або за самостійним рішенням відповідного контролюючого органу.
Наказом Міністерства фінансів України від 14.11.2014 № 1130 затверджено Положення про реєстрацію платників податку на додану вартість (зареєстроване в Міністерстві юстиції України 17.11.2014 за № 1456/26233; далі – Положення № 1130).
Згідно з пунктом 5.2 Положення № 1130 при розгляді питання анулювання реєстрації згідно з підпунктом «г» пункту 184.1 статті 184 розділу V ПК України 12 місяців визначаються із урахуванням того, що:
не враховується місяць, в якому проведено реєстрацію особи платником ПДВ, якщо особа зареєстрована платником ПДВ з дня іншого ніж перший день календарного місяця;
включаються останні 12 послідовних податкових місяців, за які подані податкові декларації (у разі подання декларацій) або сплив строк подання податкових декларацій (у разі неподання декларацій) до отримання чи складання контролюючим органом документа, який є підставою для анулювання реєстрації.
Анулювання реєстрації здійснюється шляхом виключення платника ПДВ з Реєстру.
Відповідно до пункту 5.5 Положення № 1130 анулювання реєстрації за самостійним рішенням контролюючого органу може бути здійснене на підставах, визначених у підпунктах «б» – «з» пункту 184.1 статті 184 розділу V ПК України.
Контролюючі органи здійснюють постійний моніторинг платників ПДВ, включених до Реєстру, та приймають рішення про анулювання реєстрації платників ПДВ у разі існування відповідних підстав.
Рішення про анулювання реєстрації за самостійним рішенням контролюючого органу приймаються за наявності відповідних підтвердних документів (відомостей).
Такими документами, серед іншого, є: довідка про подання/неподання платником ПДВ контролюючому органу декларації з податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців та/або реєстр (перелік) податкових декларацій (податкових розрахунків) особи за 12 послідовних податкових місяців, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту у таких деклараціях (податкових розрахунках) протягом 12 послідовних податкових місяців (підстава - підпункт «г» пункту 184.1 статті 184 розділу V ПК України). У реєстрі (переліку) зазначаються дані про реєстрацію особи платником ПДВ та по кожній декларації (податковому розрахунку) - податковий період, дата надходження декларації (податкового розрахунку) до контролюючого органу, загальні обсяги постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту звітного періоду, вказані у відповідних рядках та колонках податкової декларації (податкового розрахунку) (підпункт 3 пункту 5.5 Положення № 1130).
Згідно з пунктом 5.6 Положення № 1130 за наявності зазначених підтвердних документів (відомостей) контролюючий орган за місцем перебування на обліку платника податків приймає рішення про анулювання реєстрації особи - платника ПДВ незалежно від здійснення контролюючим органом документальних та камеральних перевірок такої особи і їх результатів, а також обов`язку такої особи бути зареєстрованою та/або нараховувати чи сплачувати податок на додану вартість відповідно до законодавства.
Відповідно до пункту 5.6 Положення № 1130, за наявності зазначених підтвердних документів (відомостей) контролюючий орган за місцем перебування на обліку платника податків приймає рішення про анулювання реєстрації особи - платника ПДВ незалежно від здійснення контролюючим органом документальних та камеральних перевірок такої особи і їх результатів, а також обов`язку такої особи бути зареєстрованою та/або нараховувати чи сплачувати податок на додану вартість відповідно до законодавства.
Контролюючий орган, який прийняв самостійне рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ, зобов`язаний письмово повідомити особу протягом трьох робочих днів після дня анулювання такої реєстрації.
Рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ за самостійним рішенням контролюючого органу оформляється за формою № 6-РПДВ (додаток 5). Таке рішення складається у двох примірниках комісією, утвореною відповідно до розпорядження контролюючого органу, та підписується керівником (заступником керівника або уповноваженою особою) контролюючого органу. У рішенні про анулювання реєстрації платника ПДВ обов`язково вказуються підстави (одна або декілька) для такого анулювання з посиланням на відповідні норми Кодексу.
Дата підписання рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ вважається днем прийняття такого рішення. Рішення про анулювання реєстрації платників ПДВ у день підписання реєструються у журналі обліку рішень про анулювання реєстрації платників ПДВ за формою № 6-РЖ (додаток 6). Номер рішення відповідає порядковому номеру запису в цьому журналі. Один примірник рішення зберігається в контролюючому органі, який прийняв рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ. Документи чи копії документів, на підставі яких контролюючий орган прийняв рішення про анулювання реєстрації, мають бути додані до цього примірника рішення.
Аналіз наведених норм права у їх сукупності дає можливість дійти висновку, що обов`язковою умовою для прийняття контролюючим органом рішення щодо анулювання реєстрації платника податків є нездійснення платником податків господарської діяльності щодо укладання правочинів, які оподатковуються ПДВ, що тягне за собою неподання відповідних декларацій або їх подання з нульовими відомостями.
У той же час, слід врахувати, що конструкція підпункту «г» пункту 184.1 статті 184 Податкового кодексу України передбачає наявність пасивної поведінки суб`єкта господарювання щодо ведення протягом 12 послідовних податкових місяців господарської діяльності.
Аналогічний правовий висновок міститься в постанові Верховного Суду від 30.11.2022 по справі № 380/8687/20, від 19.10.2022 по справі № 380/8769/20.
Тобто, анулювання реєстрації платника податку за рішенням податкового органу на підставі підпункту «г» пункту 184.1 статті 184 ПК України можливе за таких умов: неподання платником податку на додану вартість декларацій з податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців та/або подання такої декларації з податку на додану вартість з показниками про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.
Такі обставини мають підтверджуватись як самими деклараціями з податку на додану вартість, так і довідкою про подання/неподання платником ПДВ контролюючому органу декларації з податку на додану вартість протягом 12 послідовних податкових місяців та/або реєстром (переліком) податкових декларацій (податкових розрахунків) особи за 12 послідовних податкових місяців, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту у таких деклараціях.
Аналогічний висновок щодо застосування норм матеріального права висловлений Верховним Судом у постановах від 05.11.2018 у справі №820/2294/16, від 16.04.2020 у справі № 826/876/17.
Так, з матеріалів справи встановлено, що підставою для прийняття оскаржуваного рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість стало те, що  платник податків протягом 12 послідовних податкових місяців подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість, які свідчать про відсутність постачання/придбання товарів, здійснених з метою формування податкового зобов?язання чи податкового кредиту, що підтверджується довідкою за № 187/20-40-04-04-17.
Як зазначено вище, відповідно до п. 5.2 Положення № 1130, при розгляді питання анулювання реєстрації згідно із підпунктом «г» пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу (підпункт «г» пункту 5.1 цього розділу) 12 місяців визначаються із урахуванням того, що включаються останні 12 послідовних податкових місяців, за які подані податкові декларації (у разі подання декларацій) або сплив строк подання податкових декларацій (у разі неподання декларацій) до отримання чи складання контролюючим органом документа, який є підставою для анулювання реєстрації.
Отже, для анулювання реєстрації платником ПДВ визначальним є факт подання декларацій за останні 12 послідовних податкових місяців, які свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту, до складання контролюючим органом документа, який є підставою для анулювання реєстрації.
Колегія суддів зазначає, що склад наведеного правопорушення передбачає встановлення факту відсутності здійснення позивачем як суб`єктом господарювання господарської діяльності, а саме постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту.
Суд першої інстанції виходив виключно з встановленого факту подання декларації з податку на додану вартість, яка свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту протягом 12 послідовних податкових місяців.
В той же час, дослідивши матеріали, колегією суддів встановлено, що висновки податкового органу про відсутність за період з січня 2023 року по грудень 2023 року постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту, не відповідають фактичним обставинам справи.
З матеріалів справи вбачається, що  ТОВ «Домашнє Курча» здійснювало фактичну господарську діяльність за адресою: Харківська обл., Чугуївський район, с. Молодова, вул. Новоселівка, 1.
Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», з 05.30 год. 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який в подальшому був продовжений Указами Президента України, затвердженими відповідними Законами України та діє до цього часу.
Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 28.02.2025  № 376, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 11 березня 2025 року за № 380/43786.
Відповідно до вказаного Переліку с. Молодова, Старосалтівської селищної територіальної громади, Чугуївського району  з  24.02.2022 по 05.05.2022 входила до тимчасово окупованих російською федерацією території України, а  з 05.05.2022 по 12.09.2022 на вказаний населений пункт відносився до території можливих бойових дій.
17.05.2021 року між МП «Пролісок» (постачальник) та ТОВ «Домашнє Курча» (покупець) укладено  Договір поставки №17/21.
Згідно пункту 1.1 Договору №17/21 постачальник зобов?язується поставити та передати у власність Покупцю Товар в асортименті, кількості та за ціною, що вказані в рахунках, видаткових накладних на кожну окрему партію Товару, які є невід?ємною частиною цього Договору. На окремі партії Товару Сторони можуть укладати Специфікації.
Специфікація №1 від 17.05.2021 до Договору поставки №17/21 від 17.05.2021 встановлена, що загальна вартість товару складає 2 378 283,60 грн.
Крім того, 17.05. 2021 року між та ТОВ «Домашнє Курча» (замовник) та приватним підприємцем ОСОБА_1 укладено  Договів виконання робіт №5/21-1.
Відповідно до п.1.1 вказаного Договору замовник доручає, а виконавець бере на себе зобов?язання своїми силами і засобами виконати роботи з монтажу обладнання в пташнику на об?єктах, визначених «Замовником».
Введення обладнання в експлуатацію підтверджується Актом прийому-передачі робіт з монтажу обладнання від 05.07.2021 згідно Договору виконання робіт №5/21-1 від 17.05.2021, Додатком від 22.07.2021 до Акту приймання-передачі виконаних робіт від 22.07.2021 до Договору виконання робіт №5/21-1 від 17.05.2021.
Також, наказом №2-05/07/21 від 05.07.2021 встановлено, що ТОВ «Домашнє Курча» прийняло на свій  баланс вказане обладнення.
24.02.2022 року Наказом №1-24/02/22 ТОВ «Домашнє Курча» призупинило провадження господарської діяльності у зв`язку з збройною агресією російської федерації проти України, про вказане було повідомлено Головне управління ДПС у Харківській області листом від 24.02.2022 №П-24/02/22-1.
14.10.2023 р. ТОВ «Домашнє Курча» придбало у  ТОВ «Харківспецбудмонтаж» труби 100*100 (стінка 3,00 мм, 12 м) у кількості 0,05 т та 160*160*5 (Ст3пс) міра у кількості 0,03 т на суму 2754,00 грн (сума ПДВ 459,00 грн), що підтверджується видатковою накладною №001 від 14.10.2023.
Наказом №3-14/10/23 від 14.10.2023 року у зв?язку із проведенням закупівлі необхідного обладнання для демонтажу та ремонту засобів, за допомогою якого Товариство з обмеженою відповідальністю «ДОМАШНЄ КУРЧА» здійснює свою господарську діяльність, а саме бункерів для зберігання корму SP-2 (8 т) директором товариства було прийнято на баланс Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМАШНЄ КУРЧА» труби 100*100 (стінка 3,00 мм, 12 м) у кількості 0,05 т та 160*160*5 (Ст3пс) міра у кількості 0,03 т, які використати для демонтажу та ремонту бункерів для зберігання корму SP-2 (8 т).
Таким чином, труби,  які були придбані у ТОВ «Харківспецбудмонтаж», фактично були використані у господарській діяльності ТОВ «Домашнє Курча», а саме для її відновлення після призупинення у зв?язку із збройною агресією рф проти України.
ТОВ «Харківспецбудмонтаж» оформлено податкову накладну за № 1 від 14.10.2023 на загальну суму 2754,00 грн (у тому числі ПДВ - 459,00 грн) на покупця  ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА». Згідно з квитанцією ГУ ДПС у Харківській області від 05.04.2024 податкову накладну № 1 від 14.10.2023 не прийнято на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі – ЄРПН), натомість зазначено про необхідність її виправлення (допущено неправильну послідовність накладення підписів) та повторного її надіслання до контролюючого органу.
При цьому, колегія суддів зазначає, що згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Таким чином, в силу вимог ПК України обов`язок скласти та зареєструвати податкову накладну покладено на постачальника (продавцю), а не на покупця, тому сам факт відсутності податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних не може свідчити про відсутність господарської діяльності позивача за наявністю первинних документів.
Крім того, колегією суддів встановлено, що 23.02.2023 ТОВ «Домашне Курча» було здійснено оплату на користь ДП «АВТОТРЕЙДИНГ-СХІД» за рахунком-фактурою АС0-002480 від 06.09.2021 на підставі Акту виконаних робіт №ACTO2103189 від 06.09.2021, про що свідчить відповідна платіжна інструкція №198 від 23.02.2023 року.
Так, зі змісту пояснень наданих позивачем вбачається, що роботи полягали в обслуговуванні та ремонті транспортного засобу, який на праві власності належить ТОВ «Домашнє Курча».
Крім того, згідно до платіжних інструкцій від 13.01.2023, 17.02.2023, 16.03.2023, 07.04.2023, 14.05.2023, 13.06.2023, 05.07.2023 на рахунок ТОВ «Домашне Курча» було сплачено грошові кошти в якості оплати частинами за договором купівлі-продажу автомобіля Ravon r4 білого кольору від ОСОБА_2 і ОСОБА_3 , вказане підтверджується матеріалами справи.
Також, позивачем надана виписка за період з 01.01.2023 по 31.12.2023, яка підтверджує сплату коштів на рахунок ТОВ «Домашне Курча» за договором купівлі-продажу автомобіля Ravon r4 білого кольору та оплату на рахунок ДП «АВТОТРЕЙДИНГ-СХІД» коштів у розмірі 11 236,50 грн.
Таким чином, вказані операції підлягали оподаткуванню ПДВ, що спростовує доводи податкового органу про не здійснення платником податків господарської діяльності щодо укладання правочинів, які оподатковуються ПДВ.
Враховуючи вказане, матеріалами справи підтверджується здійснення позивачем господарських операцій в 2023 р., а тому доводи відповідача обставини про неподання декларацій і не здійснення позивачем господарської діяльності протягом 12 послідовних податкових місяців спростовуються матеріалами справи.
Таким чином поведінка позивача не була пасивною, ним вживалися заходи для відновлення господарської діяльності після негативних наслідків збройної агресії щодо належних платнику податків активів. 
У свою чергу, наявність у позивача господарських операцій в 2023 року, виключає обставини того, що протягом 12 послідовних податкових місяців позивач не подає контролюючому органу декларації з податку на додану вартість та/або подає таку декларацію (податковий розрахунок), яка (який) свідчить про відсутність постачання/придбання товарів/послуг, здійснених з метою формування податкового зобов`язання чи податкового кредиту та спростовує доводи апелянту щодо правомірності рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість і вказує на безпідставність спірного рішення.
Відповідачем не доведено наявність пасивної поведінки суб`єкта господарювання щодо ведення протягом 12 послідовних податкових місяців господарської діяльності.
Отже, наведені обставини виключають підстави для застосування до позивача, передбачених пп. «г» п. 184.1 ст. 184 ПК України негативних наслідків за несвоєчасне виконання зобов`язань із подання податкової звітності, як анулювання реєстрації платника податку на додану вартість.
          Враховуючи вказане, колегія суддів приходить до висновку, що оскаржене рішення прийнято відповідачем без врахуванням всіх обставин, та без дотримання необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення, а, відтак, останнє є протиправним та підлягає скасуванню, що зумовлює задоволення позовних вимог та наявність підстав для їх у цій частині.
За таких обставин рішення Головного управління ДПС у Харківській області, як відокремленого підрозділу ДПС України № 5366 від 02.02.2024 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість є протиправним та підлягає скасуванню.
Стосовно позовних вимог про зобов`язання Державну податкову службу України поновити дію реєстрації платника податків на додану вартість ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА», за індивідуальним податковим номером 437629920305, шляхом внесення запису про скасування рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість від 22.02.2024 до Реєстру платників податку на додану вартість з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМАШНЄ КУРЧА», колегія суддів зазначає наступне.
Частиною 1 ст. 2 КАС України передбачено, що метою адміністративного судочинства є ефективний захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч. 2 ст. 5 КАС України судовий захист може здійснюватися судом і в інший спосіб, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист прав, свобод, інтересів суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Частиною 2 статті 6 КАС України встановлено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Верховенство права, як основоположний принцип адміністративного судочинства, визначає спрямованість судочинства на досягнення справедливості та надання ефективного захисту.
Статтею 13 (право на ефективний засіб юридичного захисту) Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року (далі - Конвенція), передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абз. 10 п. 9 Рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003 №3-рп/2003).
Під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Тобто, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.
Отже, обираючи спосіб захисту порушеного права, слід зважати й на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції.
Доктрина позитивних зобов`язань Держави передбачає, що Держава повинна не тільки володіти законодавством, що найбільш повно забезпечує дотримання як негативних, так і позитивних прав, але і вживати всіх необхідних заходів для того, щоб воно реально діяло, а не лишалося на папері. Тобто права мають бути забезпечені не тільки de jure, але іfacto.
Більше того, норма ч. 4 ст. 245 КАС України вказує, що суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.
У даному випадку доцільно врахувати позицію Європейського Суду з прав людини, викладену ним у Рішенні у справі «Пономаренко проти України» від 14.06.2007 р., відповідно до якого «право на суд», включає не тільки право ініціювати провадження, але також і право домогтися «вирішення» спору судом.
Крім того, Європейський Суд з прав людини у справах: «Волохи проти України» (Рішення від 02.11.2006), «Свято-Михайлівська Парафія проти України» (Рішення від 14.06.2007) визначив, що рішення, ухвалені з порушенням принципів ефективного захисту прав і свобод громадян, визнаються такими, що порушують Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод.
З аналізу вищевикладених норм КАС України, постанов Верховного Суду та Практики Європейського Суду з прав людини вбачається, що суд повинен відновити порушене право шляхом, який виключає необхідність повторного звернення до суду.
Відповідно до пункту 5.10 Положення про реєстрацію платників податку на додану вартість, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 14.11.2014 №1130, підставою для внесення до Реєстру змін щодо скасування анулювання реєстрації, що відбулось за самостійним рішенням контролюючого органу, є рішення суду, яке набрало законної сили, або рішення контролюючого органу про скасування рішення про анулювання реєстрації платника ПДВ.
У разі скасування рішення про анулювання реєстрації, якщо інше не визначено судовим рішенням, контролюючий орган вносить до Реєстру запис про реєстрацію платника ПДВ із урахуванням таких особливостей:
1) якщо на дату скасування рішення про анулювання реєстрації в особи відсутня наступна (повторна) реєстрація, дата реєстрації платником ПДВ не змінюється;
2) якщо на дату скасування рішення про анулювання реєстрації особа зареєстрована платником ПДВ повторно, дата реєстрації платником ПДВ відповідає даті попередньої реєстрації платником ПДВ;
3) якщо на дату скасування рішення про анулювання реєстрації особа зареєстрована як платник єдиного податку, умова сплати якого не передбачає сплати податку на додану вартість, дата реєстрації платником ПДВ не змінюється, дата анулювання реєстрації відповідає даті, що передує дню переходу особи до застосування відповідної ставки єдиного податку, а причина анулювання - підпункту "в" пункту 184.1 статті 184 розділу V Кодексу. Анулювання реєстрації проводиться за заявою про анулювання реєстрації платника ПДВ або за рішенням контролюючого органу;
4) якщо на дату скасування рішення про анулювання реєстрації в особи є анульованою наступна (повторна) реєстрація, дата реєстрації платником ПДВ відповідає даті попередньої реєстрації платником ПДВ, а дата та причина анулювання реєстрації - даті та причині анулювання повторної реєстрації.
З урахуванням того, що рішення ГУ ДПС у Харківській області, як відокремленого підрозділу ДПС України, від 02.02.2024 № 5366 про анулювання  ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА» свідоцтва про реєстрацію платника податку на додану вартість визнане судом апеляційної інстанції протиправним та скасоване, колегія суддів приходить до висновку, що належним способом захисту порушеного права позивача є саме зобов`язання Державну податкову службу України поновити дію реєстрації платника податків на додану вартість ТОВ “ДОМАШНЄ КУРЧА”, за індивідуальним податковим номером 437629920305, шляхом внесення запису про реєстрацію платника податку на додану вартість до Реєстру платників податку на додану вартість з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю “ДОМАШНЄ КУРЧА”.

Стосовно позовних вимог  про зобов`язання відновити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість значення реєстраційної суми з податку на додану вартість у розмірі 736 314,70 грн станом на 22.02.2024 реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА», колегія суддів зазначає таке.
Механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, особливості складання податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків визначено «Порядком електронного адміністрування податку на додану вартість», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2014 №569 (далі - Порядок №569).
Пунктом 3 Порядку № 569 визначено, що періодичність, структура та формат обміну інформацією і реєстрами платників податку, необхідними для функціонування системи електронного адміністрування податку, визначаються ДПС та Казначейством. Згідно з пунктом 5 цього Порядку, електронні рахунки відкриваються виключно на підставі реєстру платників податку, який ДПС надсилає Казначейству не раніше ніж за один робочий день до дати реєстрації особи платником податку. Казначейство відповідно до вимог ст. 69 ПК України надсилає ДПС повідомлення про відкриття електронного рахунка в день його відкриття. Після надходження такого повідомлення ДПС інформує платника податку про реквізити його електронного рахунка.
Відновлення показників в обліковій картці на рахунку платника податку у системі електронного адміністрування ПДВ, а також надання висновків та документів, які необхідні для повернення коштів, на новостворений рахунок платника податків в системі електронного адміністрування ПДВ належить до повноважень ДФС України (ДПС України). При цьому, такі повноваження контролюючого органу здійснюються у певній послідовності після дослідження питання стосовно правомірності процедури включення до облікових карток певної інформації щодо стану розрахунків платника за податками, зборами, єдиним внеском, митними платежами та операцій, які проводяться з коштами передоплати.
Пунктом 200-1.8 статті 200-1 ПК України передбачено, що після анулювання реєстрації платника податку залишок коштів на його рахунку у системі електронного адміністрування податку на додану вартість перераховується до бюджету, а такий рахунок закривається. Перерахування коштів до бюджету здійснюється на підставі реєстру, який центральний орган виконавчої влади, що забезпечує реалізацію податкової та митної політики, надсилає органу, що здійснює казначейське обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриті рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, в якому зазначаються назва платника, податковий номер та індивідуальний податковий номер платника і сума податку, що підлягає перерахуванню до бюджету. На підставі такого реєстру такий орган перераховує суми податку до бюджету.
Аналіз вказаних вище законодавчих норм свідчить про те, що відновлення показників в обліковій картці на рахунку платника податку у системі електронного адміністрування ПДВ (в тому числі реєстраційного ліміту) належить до повноважень Державної податкової служби України. При цьому, такі повноваження контролюючого органу здійснюються у певній послідовності після дослідження питання стосовно правомірності процедури включення до облікових карток певної інформації щодо стану розрахунків платника за податками, зборами.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.07.2020 у справі №520/5627/19, від 21.07.2020 у справі № 820/1053/16.
Таким чином, належним способом усунення негативних наслідків спричинених протиправним рішенням відповідача є саме повернення платника податків у первинне становище, яке існувало до прийняття незаконного рішення ГУ ДПС у Харківській області про анулювання реєстрації платника ПДВ.
З огляду на вказане, колегія суддів приходить до висновку, що для повного та ефективного відновлення порушених прав позивача необхідно відновити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість значення реєстраційної суми з податку на додану вартість у сумі 736 314,7 грн, станом на 02.02.2024, реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА».
Таким чином, колегія суддів дійшла до висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМАШНЄ КУРЧА».
Враховуючи, вищенаведене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги спростовують позицію суду, викладену в оскаржуваному судовому рішенні, підтверджують допущення судом першої інстанції порушення норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи, а тому рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позову.
У відповідності до ст. 242 КАС України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain), серія A, 303-A, п. 29).
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно п. п. 3, 4 ч. 1, ч. 2 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи і неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Стосовно розподілу витрат зі сплати судового збору, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч. 6 ст. 139 КАС України якщо суд апеляційної інстанції змінить або ухвалить нове рішення, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Згідно з ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю «ДОМАШНЄ КУРЧА»  при зверненні до суду першої інстанції було сплачено судовий збір у розмірі 3028,00 грн. згідно квитанції №8017-8334-6128-1441 від 15.05.2024.
При зверненні до суду апеляційної позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 4542,00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією №240 від 14.08.2024.
Враховуючи вказане, на користь позивача підлягають стягненню за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області  судові витрати зі сплати судового збору у загальному розмірі 7570,00 грн (3028,00   +4542,00).
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ДОМАШНЄ КУРЧА" задовольнити частково.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 23.07.2024 по справі № 520/13274/24 скасувати.
Прийняти постанову, якою позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМАШНЄ КУРЧА»   до Головного управління ДПС у Харківській області, Державної податкової служби України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Харківській області, як відокремленого підрозділу ДПС України № 5366 від 02.02.2024 про анулювання Товариству з обмеженою відповідальністю «ДОМАШНЄ КУРЧА» свідоцтва про реєстрацію платника податку на додану вартість.
Зобов`язати Державну податкову службу України поновити дію реєстрації платника податків на додану вартість ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА», за індивідуальним податковим номером 437629920305, шляхом внесення запису про реєстрацію платника податку на додану вартість до Реєстру платників податку на додану вартість з моменту її анулювання зі збереженням податкових показників в системі електронного адміністрування податку на додану вартість юридичної особи Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМАШНЄ КУРЧА».
Зобов`язати Державну податкову службу України відновити у системі електронного адміністрування податку на додану вартість значення реєстраційної суми з податку на додану вартість у сумі 736 314,7 грн, станом на 02.02.2024, реєстрації платника податку на додану вартість ТОВ «ДОМАШНЄ КУРЧА».
В задоволенні іншої частини позовних вимог – відмовити.
      Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ДОМАШНЄ КУРЧА» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області судові витрати зі сплати судового збору за подання позову та апеляційної скарги у розмірі 7570,00 грн..
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		Я.М. Макаренко	
Судді	   	С.П. Жигилій    Л.В. Любчич   	
Повний текст постанови складено  09.05.2025 року