ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
20 травня 2025 року           справа №200/7831/24 

м. Дніпро

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Сіваченка І.В., суддів: Блохіна А.А., Гаврищук Т.Г., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Донецькій області на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 січня 2025 року (повне судове рішення складено 10 січня 2025 року) у справі № 200/7831/24 (суддя в І інстанції Тарасенко І.М.) за позовом Приватного акціонерного товариства «Керампром» до Головного управління ДПС у Донецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

                                                           УСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «КЕРАМПРОМ» (далі - Товариство) звернулось до суду з позовом до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області (далі - Управління), в якому просило визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення форми «ПС» від 06.09.2024 № 3976/05-99-23-02/24655289, складене відповідно до акту від 25.07.2024 № 3064/05-99-23-02/24655289 «про результати документальної позапланової невиїзної перевірки приватного акціонерного товариства «КЕРАМПРОМ», з питань дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасності подання додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017-2018 роки», яким застосовано до позивача штрафні (фінансові) санкції в сумі 672400,00 грн.
Позивач вважає, що вказане податкове повідомлення-рішення є таким, що прийнято з порушенням діючого законодавства, а тому звернувся до суду за захистом своїх прав до суду.

Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 10 січня 2025 року позов задоволено повністю.

Не погодившись з таким судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення місцевого суду, прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що за результатами проведеної документальної позапланової невиїзної перевірки ПрАТ «КЕРАМПРОМ» встановлено порушення підпункту 39.4.9 пункту 39.4 статті 39 ПК України в частині неподання додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017 – 2018 роки.
Станом на 12.05.2024 включно (граничний термін надання відповіді на запит № 9015) ПрАТ «Керампром» не подано додаткову інформацію до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017 – 2018 роки.
В результаті було прийняте податкове повідомлення-рішення від 06.09.2024 № 3976/05-99-23-02/24655289, яким згідно Розрахунку до ППР № 3976, враховуючи неподання ПрАТ «КЕРАМПРОМ» додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017 – 2018 роки в порушення вимог підпункту 39.4.9 пункту 39.4 статті 39 ПК України, відповідно до вимог статті 120 ПК України притягнуто платника до відповідальності за неподання документації з трансфертного ціноутворення відповідно до вимог статті 39 цього Кодексу, в загальній сумі 672400 грн.
Управління стверджує, що спірне податкове повідомлення-рішення від 06.09.2024 року № 3976/05-99-23-02/24655289 прийнято в межах чинного законодавства.

У відзиві на апеляційну скаргу позивачем висловлено згоду з висновками місцевого суду та прохання залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін.

Апеляційний розгляд здійснено в порядку письмового провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, вважає за необхідне вимоги, викладені в апеляційній скарзі, залишити без задоволення, з таких підстав.

Як вбачається з позовної заяви та підтверджується наявними матеріалами справи, 26 вересня 2024 року на поштову адресу ПАТ «КЕРАМПРОМ» надійшов рекомендований лист (0210200595836) Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області із листом № 10008/6/05-99-23-02 від 06.09.2024 «про направлення податкового повідомлення-рішення форми «ПС» за результатами акту документальної перевірки» з додатками: податковим повідомленням - рішенням форми «ПС» від 06.09.2024 № 3976/05-99-23-02/24655289 та розрахунком суми штрафних (фінансових) санкцій за неподання додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017 – 2018 роки за актом документальної позапланової невиїзної перевірки ПРАТ «КЕРАМПРОМ» від 25.07.2024 № 3064/05-99-23-02/24655289.
Керівником Головного управління ДПС у Донецькій області за результатами розгляду доповідної записки управління трансфертного ціноутворення Головного управління ДПС у Донецькій області від 20.06.2024 № 177/05-99-23-02, на підставі підпункту 191.1.2 пункту 191.1 статті 191, підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75, підпункту 78.1.15 пункту 78.1 статті 78, пункту 79.2 статті 79, підпункту 69.351 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України прийнято рішення про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки Приватного акціонерного товариства «КЕРАМПРОМ» (код за ЄДРПОУ 24655289, Україна, 85171, Донецька область, Краматорський район, с. Софіївка, вул. Дружби, буд. 2) з питань дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасності подання додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017 – 2018 роки, відповідно до вимог підпункту 39.4.9 пункту 39.4 статті 39 ПК України, з 22 липня 2024 року тривалістю 3 робочі дні, про що видано наказ ГУ ДПС у Донецькій області від 21.06.2024 року № 181-п, згідно із затвердженим планом перевірки.
Як вбачається з матеріалів справи, позивача було проінформовано про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки, про дату початку та місце проведення документальної позапланової невиїзної перевірки письмовим повідомленням від 21.06.2024 № 121/05-99-23-02/24655289 та копією наказу ГУ ДПС у Донецькій області від 21.06.2024 № 181-п, які надіслано ПрАТ «КЕРАМПРОМ» Головним управлінням ДПС у Донецькій області листом від 21.06.2024 № 7831/6/05-99-23-02 із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за № 0210200564485 за податковою адресою: 85171, Донецька область, Краматорський район, с. Софіївка, вул. Дружби, буд. 2.
Згідно з поштовим рекомендованим повідомленням про вручення за № 0210200564485 лист № 7831 вручено ПрАТ «КЕРАМПРОМ» 27 червня 2024 року.
На підставі наказу від 21 червня 2024 року № 181-п, виданого Головним управлінням ДПС у Донецькій області, заступником начальника управління трансфертного ціноутворення - начальником відділу контролю міжнародної діяльності Головного управління ДПС у Донецькій області Ларіною Риммою проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ПрАТ «КЕРАМПРОМ» з питань дотримання вимог податкового законодавства в частині своєчасності подання додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017 – 2018 роки.
За результатами проведеної документальної позапланової невиїзної перевірки ПрАТ «КЕРАМПРОМ» складено акт від 25.07.2024 № 3064/05-99-23-02/24655289, який надіслано ПрАТ «КЕРАМПРОМ» цінним листом з описом вкладення із рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення за № 0206800019831 за податковою адресою: 85171, Донецька область, Краматорський район, с. Софіївка, вул. Дружби, буд. 2, та вручено позивачу 08 серпня 2024 року.
Відповідно до висновків Головного управління ДПС у Донецькій області, що викладені в розділі ІV акту документальної перевірки від 25.07.2024 № 3064/05-99-23-02/24655289, встановлено порушення підпункту 39.4.9 пункту 39.4 статті 39 ПК України в частині неподання додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017 – 2018 роки.
ПрАТ «КЕРАМПРОМ» було подано заперечення від 13.08.2024 № 33 до акту документальної позапланової невиїзної перевірки від 25.07.2024 № 3064/05-99-23-02/24655289, в якому зазначено про бажання взяти участь у розгляді даного заперечення представника ПрАТ «КЕРАМПРОМ».
Посадові особи платника податків або його представник були запрошенні для прийняття участі у розгляді заперечення шляхом направлення на податкову адресу ПрАТ «КЕРАМПРОМ» засобами поштового зв`язку та через Електронний кабінет платника податків повідомлення про запрошення платника податків, зборів, платежів або його представників до контролюючого органу від 20.08.2024 № 4530/Ж12/05-99-23-02.
Посадові особи ПрАТ «КЕРАМПРОМ» або його представник не з`явилися до контролюючого органу 02.09.2024 для участі у розгляді заперечень від 13.08.2024 № 33 (вхідний реєстраційний індекс ГУ ДПС від 20.08.2024 № 13356/6).
ПрАТ «КЕРАМПРОМ» згідно з вимогами підпунктів 39.4.4 та 39.4.6 пункту 39.4 статті 39 ПК України, на запит ДПС України від 28.12.2019 № 15072/6/99-00-05-05-01-15 про подання документації з трансфертного ціноутворення за 2017 - 2018 роки надано відповідь із додаванням документації з трансфертного ціноутворення за 2017 – 2018 роки листом від 11.02.2020 № 27 (вхідний реєстраційний індекс ГУ ДПС від 14.02.2020 № 22467/10).
Згідно з листом ДПС України від 28.05.2024 № 15432/7/99-00-23-02-01-07 Державною податковою службою України до ПрАТ «КЕРАМПРОМ», згідно з підпунктом 39.4.6 пункту 39.4 статті 39 ПК України та абзацом 3 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 ПК України, листом від 29.03.2024 № 9015/6/99-00-23-02-01-06 направлено запит про подання додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій, які здійснені ПрАТ «КЕРАМПРОМ» з контрагентом – нерезидентом Northgate International LLP (Сполучене Королівство Великої Британії та Північної Ірландії) протягом 2017 – 2018 звітних років, копію якого отримано від ДПС України листом від 02.09.2024 № 24763/7/99-00-23-02-01-07 (вхідний реєстраційний індекс ГУ ДПС від 02.09.2024 № 2502/8).
Згідно з рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, ПрАТ «КЕРАМПРОМ» отримав запит № 9015/6/99-00-23-02-01-06 13 квітня 2024 року (рекомендований лист № 0600904825732). Також зазначений факт підтверджується у листі АТ «Укрпошта» від 17.06.2024 № 1.10.004.-16091-24, що наданий на запит ДПС України від 28.05.2024 № 15758/6/99-00-23-02-01-06, про що повідомлено ГУ ДПС у Донецькій області листом ДПС України від 26.06.2024 № 18520/7/99-00-23-02-01-07 (вхідний реєстраційний індекс ГУ ДПС від 26.06.2024 № 1832/8).
Позивач листом від 08.05.2024 № 24 надав відповідь на запит № 9015/6/99-00-23-02-01-06, в якій зазначив, що: «ПрАТ «КЕРАМПРОМ» (далі Товариство) на Ваш письмовий запит з вимогою додатково подати протягом 30 календарних днів з дати його отримання інформацію відповідно до підпунктів 39.4.6 пункту 39.4 статті 39 ПК України та/або обґрунтування відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки» від 29.03.2024 № 9015/6/99-00-23-02-01-06, що надійшов на адресу Товариства 16.04.2024, про що свідчать відомості відстеження рекомендованого листа Укрпошта, надаємо наступне: документацію з трансфертного ціноутворення за звітний період з 01 січня по 31 грудня 2021 року ПрАТ «КЕРАМПРОМ» з додатками.
Проте, як зазначає відповідач, ПрАТ «КЕРАМПРОМ» подано документацію з трансфертного ціноутворення за 2021 звітний рік, а не запитувану додаткову інформацію до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за запитувані звітні періоди 2017 – 2018 роки.
Отже, податковий орган вважає, що станом на 12 травня 2024 року позивачем не подано додаткову інформацію до документації з трансферного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017 - 2018 роки.
Висновок контролюючого органу за результатами розгляду заперечень ПрАТ «КЕРАМПРОМ» від 13.08.2024 № 33  було надіслано позивачу засобами поштового зв`язку листом ГУ ДПС у Донецькій області від 03.09.2024 № 4872/Ж12/05-99-23-02, який отримано позивачем 19.09.2024, згідно з поштовим повідомленням про вручення за № 0206800058373.
Отже, за результатами проведення перевірки та на підставі Акту перевірки від 25.07.2024 № 3064/05-99-23-02/25655289 Головним управління ДПС у Донецькій області було прийнято податкове повідомлення-рішення № 3976/05-99-23-02/24655289 від 06.09.2024, яке було надіслано ПрАТ «КЕРАМПРОМ» засобами поштового зв`язку листом Головного управління ДПС у Донецькій області від 16.09.2024 № 10008/6/05-99-23-02, який отримано позивачем 26.09.2024,  згідно з поштовим повідомленням про вручення № 0210200595836.
Додатком до податкового повідомлення-рішення від 06.09.2024 № 3976/05-99-23-02/24655289 є «Розрахунок суми штрафних (фінансових) санкцій за неподання додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017 – 2018 роки за актом документальної позапланової невиїзної перевірки ПрАТ «КЕРАМПРОМ» (код за ЄДРПОУ 24655289) від 25.07.2024 № 3064/05-99-23-02/24655289» (далі – Розрахунок до ППР № 3976).
Згідно Розрахунку до ППР № 3976, враховуючи неподання ПрАТ «КЕРАМПРОМ» додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017 – 2018 роки в порушення вимог підпункту 39.4.9 пункту 39.4 статті 39 ПК України, відповідно до вимог статті 120 ПК України притягнуто платника до відповідальності за неподання документації з трансфертного ціноутворення відповідно до вимог статті 39 цього Кодексу
Розрахунок штрафних санкцій зроблено окремо по роках, а саме:
1) Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 21.12.2016 № 1801-VIII (зі змінами та доповненнями) розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01.01.2017 становить 1600 грн;
2) Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07.12.2017 № 2246-VIII (зі змінами та доповненнями) розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 01.01.2018 становить 1762 грн.
Сума контрольованих операцій за даними звіту про контрольовані операції за 2017 рік (уточнюючий, реєстраційний номер 9301129399 від 12.07.2019) складає 99325803 грн.
Сума контрольованих операцій за даними звіту про контрольовані операції за 2018 рік (уточнюючий, реєстраційний номер 9312030254 від 07.02.2020) складає 220652242 грн.
Розрахунок штрафу за неподання додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітний період 2017 рік: 200 х 1600 грн = 320000 грн.
Розрахунок штрафу за неподання додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітний період 2018 рік: 200 х 1762 грн = 352400 грн.
Таким чином, загальна сума штрафних санкцій за звітні періоди 2017 – 2018 роки, згідно з податковим повідомленням-рішенням від 06.09.2024 № 3976/05-99-23-02/24655289 становить 672400 грн.
Отже, спірним питанням даної справи є законність прийняття податкового повідомлення-рішення форми «ПС» № 3976/05-99-23-02/24655289 від 06.09.2024.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України № 2755-VI від 02.12.2010 (далі – ПК України).
У відповідності до пп. 1.1 ст. 1 ПК України, зазначений кодекс регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Відповідно до вимог пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки. Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
У постанові Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 804/388/16 зазначено, що перевірка є способом реалізації владних управлінських функцій податковим органом як суб`єктом владних повноважень, який зобов`язаний діяти тільки на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією України та законами України.
Відповідно до пункту 61.1 статті 61 ПК України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Підпунктом 62.1.3 пункту 62.1 статті 62 ПК України визначено, що податковий контроль здійснюється шляхом: перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Пунктом 75.1 статті 75 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Підпунктом 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК Украйни визначено, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
Порядок проведення документальних позапланових перевірок визначено статтею 78 ПК України.
Так, документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (підпункт 78.1.1 пункту 78.1. статті 78 ПКУ); 2)  платником податків не подано в установлений законом строк податкову декларацію, розрахунки, звітність для податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу, якщо їх подання передбачено законом (підпункт 78.1.2 пункту 78.1. статті 78 ПКУ); 3) платником податків подано контролюючому органу уточнюючий розрахунок з відповідного податку за період, який перевірявся контролюючим органом (підпункт 78.1.3 пункту 78.1. статті 78 ПКУ); 4) виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначено виявлену недостовірність даних та відповідну декларацію протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (підпункт 78.1.4 пункту 78.1. статті 78 ПКУ); 5) платником податків подано в установленому порядку контролюючому органу заперечення до акта перевірки в порядку, визначеному пунктом 86.7 статті 86 цього Кодексу, або скаргу на прийняте за її результатами податкове повідомлення-рішення, в яких вимагається повний або частковий перегляд результатів відповідної перевірки або скасування прийнятого за її результатами податкового повідомлення-рішення у разі якщо платник податків у своїй скарзі (запереченнях) посилається на обставини, що не були досліджені під час перевірки, та об`єктивний їх розгляд неможливий без проведення перевірки.
Така перевірка проводиться виключно з питань, що стали предметом оскарження (підпункт 78.1.4 пункту 78.1 статті 78 ПКУ).
Наказ про проведення документальної позапланової перевірки з підстав, зазначених у цьому підпункті, видається: 1) у разі розгляду заперечення до акта перевірки, - контролюючим органом, який проводив перевірку; 2) під час проведення процедури адміністративного оскарження – контролюючим органом вищого рівня, який розглядає скаргу платника податків; 3) розпочато процедуру реорганізації юридичної особи (крім перетворення), припинення юридичної особи або підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця, закриття постійного представництва чи відокремленого підрозділу юридичної особи, в тому числі іноземної компанії, організації, порушено провадження у справі про визнання банкрутом платника податків або подано заяву про зняття з обліку платника податків (підпункт 78.1.7 пункту 78.1 статті 78 ПКУ); 4) платником подано декларацію, в якій заявлено до відшкодування з бюджету податок на додану вартість, за наявності підстав для перевірки, визначених у розділі V цього Кодексу, та/або з від`ємним значенням з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень. Документальна позапланова перевірка з підстав, визначених у цьому підпункті, проводиться виключно щодо законності декларування заявленого до відшкодування з бюджету податку на додану вартість та/або з від`ємного значення з податку на додану вартість, яке становить більше 100 тис. гривень (підпункт 78.1.8 пункту 78.1 статті 78 ПКУ); 5) щодо платника податку подано скаргу: про ненадання таким платником податків податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування у разі ненадання таким платником податків протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання письмового запиту контролюючого органу, в якому зазначається інформація із скарги, пояснень та документального підтвердження на цей запит; про ненадання таким платником податків акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної у разі ненадання таким платником податків протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання письмового запиту контролюючого органу, в якому зазначається інформація із скарги, пояснень та документального підтвердження на цей запит (підпункт 78.1.9 пункту 78.1 статті 78 ПКУ); 6) контролюючим органом вищого рівня в порядку контролю за діями або бездіяльністю посадових осіб контролюючого органу нижчого рівня здійснено перевірку документів обов`язкової звітності платника податків або матеріалів документальної перевірки, проведеної контролюючим органом нижчого рівня, і виявлено невідповідність висновків акта перевірки вимогам законодавства або неповне з`ясування під час перевірки питань, що повинні бути з`ясовані під час перевірки для винесення об`єктивного висновку щодо дотримання платником податків вимог законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (підпункт 78.1.12 пункту 78.1 статті 78 ПКУ).
У пункті 83.1 статті 83 ПК України зазначено, що для посадових осіб контролюючих органів під час проведення перевірок підставами для висновків є документи, визначені цим Кодексом, податкова інформація, експертні висновки, судові рішення, податкові консультації, інші матеріали, отримані в порядку та у спосіб, передбачені цим Кодексом або іншими законами, контроль за дотриманням яких покладений на контролюючі органи, мультимедійна інформація (фото, відео-, звукозапис), отримана (виготовлена) контролюючими органами.

Задовольняючи позовні вимоги, місцевий суд послався на наступне.
Порядок проведення перевірки з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки» затверджений наказом Міністерства фінансів України 10 березня 2016 року № 344, зареєстрований у Міністерстві юстиції України 01 квітня 2016 року за № 497/28627 (далі - Порядок № 344).
Відповідно до пунктів 1-2 розділу ІІ Порядку № 344 за наявності підстав, визначених пунктом 3 розділу І цього Порядку, керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення про проведення перевірки дотримання принципу «витягнутої руки», яке оформлюється наказом. Для прийняття рішення про проведення перевірки дотримання принципу «витягнутої руки» керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу направляє до ДПС інформаційне повідомлення з обґрунтуванням підстав для проведення перевірки. Погодження або мотивоване заперечення надається ДПС протягом п`ятнадцяти робочих днів з дати отримання інформаційного повідомлення про проведення перевірки дотримання принципу «витягнутої руки». Наказ про проведення перевірки дотримання принципу «витягнутої руки» видається контролюючим органом після отримання від ДПС відповідного погодження.
Матеріали справи не містять відповідного погодження, а отже окружний суд дійшов висновку, що відповідач не отримав його взагалі, а надав лише план (перелік питань) документальної позапланової невиїзної перевірки ПрАТ «КЕРАМПРОМ» з питань дотримання вимог податкового законодавства в частині подання додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій за звітні періоди 2017 - 2018 роки.
Згідно з п. 78.9 ст. 78 ПК України перевірка платника податків з питань повноти нарахування і сплати податків та зборів під час здійснення контрольованих операцій проводиться з урахуванням особливостей, визначених статтею 39 цього Кодексу.
Податковий контроль за встановленням відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» урегульований нормами пункту 39.5 ст. 39 ПК України.
Так, податковий контроль за встановленням відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» здійснюється шляхом моніторингу контрольованих операцій, опитування з питань трансфертного ціноутворення та проведення перевірок з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки».
Моніторинг умов контрольованих операцій здійснюється шляхом аналізу звітів про контрольовані операції, документації з трансфертного ціноутворення, глобальної документації з трансфертного ціноутворення (майстер-файла) та звіту у розрізі країн міжнародної групи компаній, будь-яких інших інформаційних джерел, та шляхом отримання податкової інформації відповідно до статті 73 цього Кодексу.
З метою встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» посадові особи контролюючого органу, під час проведення аналіз звітів про контрольовані операції та/або документації з трансфертного ціноутворення, та/або глобальної документації з трансфертного ціноутворення (майстер-файла), поданих платником податків відповідно до пункту 39.4 цієї статті, мають право проводити опитування уповноважених осіб та/або працівників платника податків.
Перевірка з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки» проводиться відповідно до положень глави 8 розділу II цього Кодексу з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Опитування відповідачем згідно зі вказаною нормою не підтверджено Головним управлінням ДПС в Донецькій області.
Відповідно до підп. 39.5.2.1 п. 39.5 ст. 39 ПК України перевірка з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки» може бути проведена контролюючим органом у разі: 1) надання платником податків документації з трансфертного ціноутворення відповідно до підп. 39.4.4 п. 39.4 цієї статті (на запит центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, платники податків протягом 30 календарних днів з дня отримання запиту подають документацію з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій, зазначених у запиті. Документація з трансфертного ціноутворення подається платником податків до контролюючого органу, зазначеного у запиті); неподання платником податків чи подання з порушенням вимог пункту 39.4 цієї статті звіту про контрольовані операції, документації з трансфертного ціноутворення, глобальної документації з трансфертного ціноутворення (майстер-файла), звіту у розрізі країн міжнародної групи компаній; подання платником податків заяви про намір провести пропорційне коригування.
Порядок проведення перевірки з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки» встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Отже, дослідивши матеріали справи суд першої інстанції дійшов висновку, що передумовою перевірки став факт отримання від позивача документації з трансфертного ціноутворення ПрАТ «КЕРАМПРОМ» за 2017-2018 роки та ненадання на думку податкового органу додаткової інформації до документації з трансфертного ціноутворення ПрАТ «КЕРАМПРОМ» за 2017-2018 роки за вимогою (запитом) ДПСУ № 9015/6/99-00-23-0-01-06 від 29.03.2024.
Податковий контроль за встановленням відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» врегульований нормами пункту 39.5 ст. 39 ПК України.
Відповідно до застосованої Відповідачем в спірному ППР норми пункту 120.3 статті 123 ПК України - неподання платником податків звіту про контрольовані операції та/або документації з трансфертного ціноутворення, та/або глобальної документації з трансфертного ціноутворення (майстер-файлу), та/або звіту у розрізі країн міжнародної групи компаній, та/або повідомлення про участь у міжнародній групі компаній відповідно до вимог статті 39 цього Кодексу, тягне за собою накладення штрафу (штрафів) у розмірі: 3 відсотків суми контрольованих операцій, щодо яких не була подана документація, визначена підпунктами 39.4.6 та 39.4.9 пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу, але не більше 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленого законом на 1 січня податкового (звітного) року.
Враховуючи викладене, оскільки позивачем вчасно було надано документацію з ТЦ за звітні періоди 2017 - 2018 роки, у яких містилася інформація, яку контролюючий орган, запитував у вимозі (запиту) ДПСУ № 9015/6/99-00-23-0-01-06 від 29.03.2024, та який було складено із порушенням вимог приписів, визначених статтею 73 ПК України, відповідно на який в силу діючого законодавства позивача звільнено від обов`язку надання відповіді на такі запити, а отже застосування штрафних санкцій за п. 120.3 ст. 120 ПК України є безпідставним.
Крім того, місцевий суд звернув увагу, що контролюючим органом в акті перевірки не зазначено, що позивачем подано недостовірну інформацію, яка містилася в звітах про контрольовані операції за 2017-2018 роки.
Суд звертає увагу на правову позицію, неодноразово висловлену як Верховним Судом України у постанові від 27 січня 2015 року у справі № 21-425а14, так і у постановах Верховного Суду від 05 лютого 2019 року у справі № 821/1157/16, від 05 лютого 2019 року у справі № 2а-10138/12/2670, від 04 лютого 2019 року у справі № 807/242/14, згідно з якою, лише дотримання умов та порядку прийняття контролюючими органами рішень про проведення перевірок, може бути підставою для визнання правомірними дій контролюючого органу щодо їх проведення.
Верховний Суд у постанові від 23 січня 2018 року у справі № 804/12558/14 зазначив, що у випадку незаконності перевірки прийнятий за результатами її проведення акт індивідуальної дії автоматично підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Крім того, у постанові від 04 вересня 2020 року у справі № 821/1274/18 Верховний Суд зазначив, що акт перевірки, виходячи із положень щодо допустимості доказів, закріплених частиною другою статті 74 Кодексу адміністративного судочинства України, не може визнаватися допустимим доказом у справі, якщо він одержаний з порушенням порядку, встановленого законом, а податкові повідомлення-рішення, прийняті за наслідками такої перевірки на підставі акту перевірки, який є недопустимим доказом, не можуть вважатись правомірними та підлягають скасуванню.
Нормами п. 120.6 ст. 120 ПКУ передбачена відповідальність за несвоєчасне подання документації з трансфертного ціноутворення у вигляді штрафу в розмірі двох розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленого законом на 1 січня податкового (звітного) року, за кожний календарний день несвоєчасного подання документації з трансфертного ціноутворення.
Податковий орган наводить розрахунок штрафних санкцій за звітні податкові періоди 2017 та 2018 рік та розраховує загальну суму штрафної санкції як за 2 окремих порушення.
Згідно із ст. 113.8 ПК України, за одне податкове правопорушення контролюючий орган може застосувати тільки один вид штрафної (фінансової) санкції (штрафу), передбаченої цим Кодексом та іншими законами України.
Відповідно до підпункту 39.4.4 пункту 39.4 статті 39 ПК України на запит центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, платники податків протягом 30 календарних днів з дня отримання запиту подають документацію з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій, зазначених у запиті. Документація подається саме стосовно певних контрольованих операцій, які мають бути зазначені у запиті, а не за окремі календарні роки.
Відповідно до підпункту 39.4.6 пункту 39.4 статті 39 ПК України, документацією з трансфертного ціноутворення є сукупність документів або єдиний документ.
ПрАТ «КЕРАМПРОМ» отримало один запит за №15072/6/99-00-05-05-01-15 від 28.12.2019 щодо подання документації з ТЦО стосовно певних контрольованих операцій, а саме операцій із контрагентом NORTHGATE International LLP (Великобританія) із різними періодами.
На відміну від звіту про контрольовані операції, який подається щорічно, подання документації з ТЦО за своєю формою є відповіддю на запит податкової стосовно конкретних операцій відповідно до запиту податкової. Оскільки в спірній ситуації мав місце лише один запит, то і несвоєчасна відповідь на запит може становити лише одне порушення, а не 2 окремих порушення.
Об`єктивна сторона п. 120.6 ПКУ не містить такої ознаки, як календарний рік, а відтак - санкції мають застосовуватись виключно виходячи з кількості календарних днів несвоєчасного подання документації з трансфертного ціноутворення та виходячи із кількості запитів, на які (на думку контролюючого органу) відповідь надано несвоєчасно.
Відповідно до ст. 112.3 ПК України особа не може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинення податкового правопорушення інакше, як на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом.
Більш того, суд зазначає, що жодною нормою ПКУ не передбачено такий розрахунок штрафних санкцій, як було застосовано відповідачем в оскаржуваному ППР - окремо за кожен календарний рік 
Суд також зазначає, що не вправі підміняти собою такий орган та приймати рішення щодо зміни чи визначення належної суми штрафних санкцій. Суд, виключно, досліджує прийняте рішення суб`єкта владних повноважень на предмет його відповідності закону.
Суд посилається на висновки Верховного Суду, наведені ним в постанові від 06 листопада 2018 року в справі № 813/3274/17. Так, судом касаційної інстанції вказано, що повноваження щодо визначення суми грошових зобов`язань та застосування штрафних (фінансових) санкцій за порушення норм законів з питань оподаткування або іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, є дискреційним повноваженням таких контролюючих органів. Адміністративний суд у справах щодо оскарження рішення суб`єкта владних повноважень, виконуючи завдання адміністративного судочинства щодо перевірки відповідності рішення, передбаченим у Кодексі адміністративного судочинства України критеріям, не може підміняти контролюючий орган та перебирати на себе повноваження, в даному випадку - щодо визначення суми недоїмки.
Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно з п .41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
До спірних правовідносин підлягає застосуванню рішення Конституційного Суду України від 27 лютого 2018 року № 1-р/2018 (справа № 1-6/2018), яким сформовано правову позицію щодо верховенства права, а саме - основними елементами конституційного принципу верховенства права є справедливість, рівність, правова визначеність.

Апеляційний суд в цілому погоджується з висновком місцевого суду про необхідність задоволення позовних вимог.
Щодо вимоги (запиту) ДПСУ №9015/6/99-00-23-0-01-06 від 29.03.2024 додатково подати інформацію. 
На арк. 1 абз. 2-4 вимоги (запиту) ДПСУ №9015/6/99-00-23-0-01-06 від 29.03.2024 зазначалося, що: «за результатами проведеного аналізу документації з ТЦ встановлено, що вона не містить інформації в обсязі, зазначеному в підпункті 39.4.6 пункту 39.4 статті 39 ПКУ та не містить належного обґрунтування відповідності умов КО принципу «витягнутої руки», зокрема згідно з: 
- підпунктом «ж» підпункту 39.4.6 пункту 39.4 статті 39 ПКУ - чинників, які вплинули на формування та встановлення ціни, зокрема бізнес-стратегії сторін операції (за наявності), які істотно впливають на ціни товарів (робіт, послуг), вплив хімічного складу вогнетривких глин на розмір звичайної надбавки чи знижки до ціни товару; 
- підпунктом «и» підпункту 39.4.6 пункту 39.4 статті 39 ПКУ – підтвердження фінансових показників, які використовувалися під час розрахунків рентабельності в КО даними бухгалтерського обліку та фінансової звітності сторони КО, що досліджується». 
На арк. 2 абз. 1 зазначено: «Враховуючи вищезазначене, відповідно до вимог підпункту 39.4.9 пункту 39.4 статті 39 та абзацу 3 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 Кодексу ДПС звертається з вимогою додатково подати інформацію відповідно до вищенаведеного переліку». 
Абзац 3 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 ПК України визначає, що письмовий запит про надання інформації надсилається платнику податків або іншому суб`єкту інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: виявлено недостовірність даних, що містяться у податковій декларації, поданій платником податків. 
Відповідно до підпункту 73.3.4 пункту 73.4 статті 73 ПК України, у разі якщо запит складено з порушенням вимог, визначених абзацами першим - п`ятим пункту 73.3 статті 73 цього Кодексу, платник податків звільняється від обов`язку надання відповіді на такий запит.
Зі змісту Запиту 9015 вбачається, що такий не тільки не містить самої підстави для надіслання запиту, а і не містять жодної інформації, що підтверджує необхідність надіслання такого запиту. Вказана вимога щодо форми запиту прямо передбачена ст. 73 ПК України. 
Резюмуючи вищенаведене, Запит 9015 не відповідає вимогам, визначених абзацами першим - п`ятим пункту 73.3 статті 73 ПК України, так як в них не зазначена підстава для надіслання запиту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує. 
Окрім того, у зазначеному запиті про надання інформації також не вказано перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонуються надати. 
Цитування положень пп.39.4.6 п.39.4 ст.39 ПК України в запиті не є належним виконанням вимог п.73.3 ст. 73 ПК України щодо зазначення переліку інформації, яка запитується, та переліку документів, які пропонуються надати. В даному випадку, контролюючий орган не наводить жодної конкретизації щодо запитуваної інформації, якою платник податків зможе підтвердити контрольовані операції здійснені з компанією-нерезидентом згідно з поданими звітами за контрольовані операції за 2017-2018 роки. 
Підсумовуючи вищенаведене, апеляційний суд дійшов висновку, що Запит 9015 складено із порушенням вимог приписів, визначених статтею 73 ПК України, а тому Товариство звільняється від обов`язку надання відповіді на такі запити.
Аналогічна правова позиція викладена у Постанові Верховного Суду від 28.02.2023 у справі № 826/11165/17. 
Крім того, у наданих на запит ДЕРЖАНОЇ ПОДАТКОВОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ за №15072/6/99-00-05-05-01-15 від 28.12.2019 документаціях з трансфертного ціноутворення за звітні періоди 2017 – 2018 роки, містилася інформація, що запитувалася контролюючим органом у вимозі (запиту) ДПСУ №9015/6/99-00-23-0-01-06 від 29.03.2024. 
Так, чинники, які вплинули на формування та встановлення ціни, зокрема бізнес-стратегії сторін операції (за наявності), які істотно впливають на ціни товарів (робіт, послуг), вплив хімічного складу вогнетривких глин на розмір звичайної надбавки чи знижки до ціни товару зазначалися у наданій контролюючому органу документації з ТЦ за звітній період 2017 рік на аркуші 9 у пункті 4.3. та у документації з ТЦ за звітній період 2018 рік на аркуші 13 пункт 4.3.
Відповідно, підтвердження фінансових показників, які використовувалися під час розрахунків рентабельності в КО даними бухгалтерського обліку та фінансової звітності сторони КО, що досліджується визначено у документації з ТЦ звітній період 2017 рік на аркуші 24 пункт 7.2. та у документації з ТЦ за звітній період 2018 рік на аркуші 27 пункт 7. Отже, Позивачем під час надання відповіді за № 27 від 11.02.2020 р. на запит ДЕРЖАНОЇ ПОДАТКОВОЇ СЛУЖБИ УКРАЇНИ за №15072/6/99-00-05-05-01-15 від 28.12.2019 р. та документації з ТЦ за звітні періоди 2017 - 2018 роки, було надано інформацію, що запитувалася ДЕРЖАНОЮ ПОДАТКОВОЮ СЛУЖБОЮ УКРАЇНИ за №9015/6/99-00-23-0-01-06 від 29.03.2024.
З огляду на встановлені обставини та викладені норми чинного законодавства України, спірні дії Головного управління ДПС у Донецькій області є протиправними, а податкове повідомлення-рішення таким, що підлягає скасуванню.
Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтувалося на їх всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, місцевий суд дійшов правильного висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків місцевого суду. 
Відповідно до положень ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статями 291, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 

                                                        ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Головного управління ДПС у Донецькій області – залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 10 січня 2025 року у справі № 200/7831/24 – залишити без змін.
Повне судове рішення – 20 травня 2025 року.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому статтею 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів                                                                      І. В. Сіваченко
                                                                                          А. А. Блохін
                                                                                          Т. Г. Гаврищук