ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД      
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"15" квітня 2025 р.           Справа№ 925/674/24
Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого:           Тищенко А.І.
суддів:            Іоннікової І.А. 
          Михальської Ю.Б. 

секретар судового засідання: Романенко К.О.,
за участю представників сторін: згідно протоколу судового засідання від 15.04.2025,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції апеляційну скаргу Приватного підприємства "Нова Україна"
на рішення Господарського суду Черкаської області
від 06.01.2025 (повний текст складено 20.01.2025)
у справі № 925/674/24 (суддя А.В. Васянович)
за позовом Приватного підприємства "Нова Україна"
до Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго" в особі відокремленого структурного підрозділу "Золотоніські енергетичні мережі" Публічного акціонерного товариства "Черкасиобленерго"
про визнання неправомірним та скасування рішення,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У травні 2024 року Приватне підприємство «Нова Україна» звернулось до Господарського суду Черкаської області з позовом до Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» в особі відокремленого структурного підрозділу «Золотоніські енергетичні мережі» Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго» про визнання неправомірним та скасування рішення комісії відокремленого структурного підрозділу «Золотоніські енергетичні мережі» Публічного акціонерного товариства «Черкасиобленерго», оформлене протоколом №50 від 25 квітня 2024 року, прийняте за результатами розгляду акту №007832 від 15 листопада 2023 року про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що акт про порушення є недійсним та не може бути підставою для нарахування споживачу вартості необлікованої електричної енергії за порушення, зафіксоване таким актом, оскільки не відповідає вимогам ПРРЕЕ, а саме п. 8.2.5. При цьому позивач зазначає, що підозра на вмонтований додатковий елемент з дистанційним керуванням не відноситься до порушень, визначених п. 8.4.2. ПРРЕЕ. Крім того, в акті не наведено який саме підпункт пункту 8.4.2. ПРРЕЕ споживачем порушено, а також останній містить недостовірну інформацію щодо обставин його підписання представником споживача.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та його мотиви 

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 06.01.2025 у справі № 925/674/24 в позові відмовлено повністю. 
Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що докази, надані відповідачем на підтвердження факту порушення позивачем Правил, зокрема вчинення дій, які призводять до зміни показів засобів вимірювальної техніки, є більш вірогідними, ніж докази, що надані позивачем в спростування даної обставини

Короткий зміст вимог апеляційної скарги, письмових пояснень та узагальнення їх доводів 

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, позивач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове рішення, яким задовольнити позов в повному обсязі, мотивуючи свої вимоги тим, що оскаржуване рішення винесено без урахування усіх фактичних обставин у справі, при неправильному встановленні обставин, які мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права.
В обґрунтування своїх вимог позивач посилається на те, що судом не встановлено факту, а відповідачем не доведено жодним належним та допустимим доказом порушення позивачем (споживачем) підпункту 3 пункту 8.4.2. глави 8.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 № 312.
Так, скаржник зауважує, що факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства. При цьому, наявний в матеріалах справи висновок експерта за результатами проведення електротехнічного дослідження №10303 від 01.03.2024 не є належним та достатнім доказом на підтвердження факту порушення позивачем пп. 3 п. 8.4.2. глави 8.4. ПРРЕЕ, оскільки:
- з висновку експерта не вбачаються категоричні доводи та/або твердження щодо неправильної роботи лічильника позивача в сторону зменшення обліку електроенергії, навіть із виявленими в ньому впаяними сторонніми елементами;
- згідно з п. 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 № 122, під час проведення електротехнічного дослідження, результати якого оформлені Висновком експерта від 01.03.2024 № 10303, в обов`язковому порядку повинні були залучались представники Держспоживстандарту або його правонаступник. Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 01.06.2022 у справі № 908/859/19, які не було застосовано судом першої інстанції;
- дана експертиза проведена не спеціалізованою організацією, а відповідачем не надано доказів, що ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» є спеціалізованою організацією, що може проводити експертизи. Вимоги проведення аналогічних експертиз саме спеціалізованою установою виснувано у постанові Верховного Суду від 26.01.2022 у справі № 927/307/21.
Апелянт також зазначає, що акт про порушення розглянутий у строки з порушенням, визначених п. 8.4.4ПРРЕЕ строків.

Узагальнені доводи відзивів на апеляційні скарги та заперечень проти пояснень відповідачів

У відзиві на апеляційну скаргу, відповідач не погоджується з вимогами апеляційної скарги, у зв`язку з чим просить суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги у повному обсязі, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Обставини справи встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції 

Матеріалами справи підтверджено, що 14 грудня 2015 року між Публічним акціонерним товариством «Чсркасиобленерго», від імені якого діяв Золотоніський район електричних мереж (постачальник), та Приватним підприємством «Нова Україна» (споживач) було укладено договір про постачання електричної енергії № 3367, відповідно до пункту 1.1. якого постачальник зобов`язався продати електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 130 кВт, величини якої по об`єктах споживача визначені в п.6 додатку Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії, а споживач зобов`язався оплачувати постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснювати інші платежі згідно з умовами цього договору.
Згідно з п. 6 додатку №4 до договору Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії на об`єкті магазин «Маєток», м. Золотоноша, вул. Шевченка, 71, дозволена потужність 80 кВт.
Відповідно до додатка №2.1 Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін до договору про постачання електричної енергії №3367 від 14 грудня 2015 року споживач несе відповідальність за технічний стан та експлуатацію електромереж і електроустановок РУ-0,4кВ, КЛ-0,4кВ, дообліковий автоматичний вимикач, засіб комерційного обліку електроенергії, електромережі та електроустановки, які знаходяться після межі розподілу відповідальності сторін та належать ПП «Нова Україна».
З 01 січня 2019 року правовідносини між позивачем та відповідачем регулюються умовами публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, укладеного шляхом приєднання споживача до розробленого оператором системи розподілу договору за заявою-приєднання підписаною споживачем 29 грудня 2018 року, Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312 (далі - ПРРЕ), а також Кодексом комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №311 (далі ККОЕЕ).
Пунктом 2 постанови НКРЕКП №312 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» передбачено, що укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.
Отже, Приватне підприємство «Нова Україна» з 01 січня 2019 року приєдналося до умов публічного договору споживача про падання послуг з розподілу електричної енергії на умовах договору про постачання електричної енергії №3367 від 14 грудня 2015 року.
Відповідно до п.2.1. публічного договору оператор системи розподілу надає споживачу послуги з розподілу електричної енергії, параметри якості якої відповідають показникам, визначеним Кодексом системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП віл 14 березня 2018 року №309, та Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 № 310, за об`єктом, (об`єктами), технічні параметри якого фіксуються в Паспорті точки (точок) розподілу електричної енергії об`єкта (об`єктів) споживача, який є додатком 2 до нього договору, та в особовому рахунку споживача, облікових базах даних оператора системи.
Об`єктом споживача, до якого здійснювалося постачання електричної енергії, а в подальшому надаються послуги з розподілу електричної енергії є магазин « ІНФОРМАЦІЯ_1 », м. Золотоноша, вул. Шевченка, 71.
Точка розподілу/передачі електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається розподіл/передача електричної енергії між електроустановками суміжних учасників ринку (п. 1.1.2. ПРРЕЕ).
Відповідно до акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, передбаченого додатком №2.1 до договору №3367 від 14 грудня 2015 року балансовою належністю електромереж та електроустановок споживача є: технічний стан та експлуатація електромереж і електроустановок РУ-0,4кВ, КЛ-0.4кВ, дообліковий автоматичний вимикач, засіб комерційного обліку електроенергії, електромережі та електроустановки, які знаходяться після межі розподілу відповідальності сторін та належать ПП «Нова Україна».
Межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності між споживачем (субспоживачем) і оператором системи (основним споживачем) за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок фіксуються в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін (п. 2.2.1. ПРРЕЕ).
Отже, сторонами при укладенні договору №3367 від 14 грудня 2015 року було погоджено межі балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності між Золотоніським РЕМ ПАТ «Черкасиоблснерго» та ПП  «Нова Україна».
З матеріалів справи вбачається, що 17 червня 2020 року на об`єкті споживача магазин «Маєток» за адресою: м. Золотоноша, вул. Шевченка, 71, працівниками Золотоніського РЕМ ПАТ «Черкасиобленерго» проводилась технічна перевірка засобів обліку електричної енергії, за результатами якої встановлено лічильник електричної енергії NIK 2303 ARP3.1000.МС.11 №11233007 та опломбовано пломбами А3987054, 1780018, В15216833, М14135718, А3987055, А3987201.
Зазначені пломби та розрахунковий засіб обліку, було передано на відповідальне збереження споживачу, що підтверджується підписом директора ПП  «Нова Україна» Тітаренка К.М. у акті №3367 технічної перевірки засобів обліку електричної енергії від 17 червня 2020 року, а також у акті №3367 про пломбування засобів обліку від 17 червня 2020 року.
15 листопада 2023 року представниками ПАТ «Черкасиобленерго» проводилась непланова технічна перевірка на об`єкті споживача магазин «Маєток» за адресою: м. Золотоноша, вул. Шевченка. 71.
За наслідками перевірки було складно акт про порушення №007832 від 15 листопада 2023 року, у якому зазначено, що в ході проведення перевірки були виявлені: дії споживача, що призвели до зменшення показів електролічильника NIК 2303ARP3.1000.МС.11 зав. №11233007, а саме: підозра на вмонтований додатковий елемент з дистанційним керуванням в ел. лічильнику марки NIК 2303ARP3.1000.МС.11 зав. №11233007. Виявлене порушення передбачено пунктом 8.4.2. ПРРЕЕ.
Схема електроживлення споживача: наведена в акті про порушення.
Відомості про засоби вимірювання електричної енергії споживача на дату складання акту про порушення:
Заводський номер 11233007, тип NIК 2303ARP3.1000.МС.11, покази 63008 , трансформатори струму та напруги не встанов., дата повірки 2020 рік, номінальний струм 120 А, місце встановлення ВРП 0,4 кВ, позначення на схемі місця встановлення Т.1.
Місце, кількість та тавро установлених пломб (індикаторів) згідно з актом про пломбування та/або актом про збереження пломб, їх стан:
оператора системи: Кл Кр+Опт, 1 шт., А5868822 - не пошкоджено; Кл Кр + корпус 1 шт, 10949516 - не пошкоджена; двері шафи обліку, 2 шт. А5868818, А5868819 не пошкоджені;
інших заінтересованих сторін: не встановлювались.
Про повірку засобу вимірювання: корпус лічильника, 2 шт. 1/2020, 1780018 не пошкоджені (п. 2 акту).
Перелік струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі, та режим роботи: споживач не надав паспортних даних всіх струмоприймачів  (п. 5 акту).
Перелік вилучених та укладених у пакет засобів вимірювання електричної енергії, пломб та/або інших технічних засобів: лічильник NIK 2303 ARP 3.1000.MC.11 №11233007.
Акт про пломбування: від 15 листопада 2023 року №3367/3 (п. 10 акту).
У пункті 11 акту вказано, що комісія оператора системи з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 21 грудня 2023 року о 10:00 год. за адресою м. Золотоноша, вул. Богодухівська, 43.
Акт складений та підписаний інженером І категорії енергоінспекції Сторчаком Сергієм Тарасовичем та начальником енергоінспекції Дорошенком Богданом Юрійовичем, за участі споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представника оператора системи на об`єкт (територію) споживача) Тітаренка Костянтина Миколайовича.
З акту про порушення вбачається, що ознайомлений споживач (представник споживача або інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача): від підпису відмовився ОСОБА_1 .
Відмову споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача) підписувати акт про порушення або залишення ним місця порушення засвідчує свідок: ОСОБА_2 (паспорт серії НОМЕР_1 ) підпис особи свідка.
Водночас, нижче цього запису, представником ПП «Нова Україна» Тітаренком К.М. на зазначеному акті зроблено запис: від підпису не відмовляюсь та проставлено підпис.
Лічильник електричної енергії направлено на експертизу 14.12.2023 року вихідний 9739/03-02-04-01/2023 до ТОВ «Незалежного інституту судових експертиз» для проведення технічної експертизи. Висновок експерта надійшов до відповідача 15.03.2024 року.
Висновком експерта № 10303 від 01.03.2024 встановлено, що всередині корпусу гвинтових затискачів наданого на дослідження лічильника електричної енергії типу NIK 2303ARP3.1000MC.11 зав. № 11233007 2020 року випуску на його друкованій платі виявлені сторонні елементи не характерні заводській конструкції даного типу лічильника.
Додатково встановлений пристрій всередині корпусу гвинтових затискачів лічильника електричної енергії типу NIK 2303ARP3.1000MC.11 зав. № 11233007 2020 року випуску при його вмиканні за допомогою дистанційного пульта керування, може впливати на правильність обліку спожитої електричної енергії.
Після надходження висновку експерта, відповідач листом № 103 від 19.03.2024 повідомив позивача про розгляд акту про порушення на 25.04.2024. 
25.04.2024 року проведено засідання комісії Актів про порушення споживачем ПРРЕЕ, на якому розглянуто акт про порушення №007832 від 15.11.2023 та прийнято рішення № 50 від 25.04.2024, що акт про порушення №007832 від 15.11.2023 складено правомірно, а споживача визнано причетним до порушення вказаного в акті.
Звертаючись з позовом до суду, позивач вказує, що акт про порушення є недійсним та не може бути підставою для нарахування споживачу вартості необлікованої електричної енергії за порушення, зафіксоване таким актом, оскільки не відповідає вимогам ПРРЕЕ, а саме п. 8.2.5.
Позивач зазначає, що підозра на вмонтований додатковий елемент з дистанційним керуванням не відноситься до порушень, визначених п. 8.4.2. ПРРЕЕ. Крім того, в акті не наведено який саме підпункт пункту 8.4.2. ПРРЕЕ споживачем порушено.
Крім того, на думку позивача, акт містить недостовірну інформацію щодо обставин його підписання представником споживача, оскільки у позивача наявні сумніви про те, що свідок ОСОБА_2 , який засвідчив факт відмови ОСОБА_1 підписувати акт про порушення не є співробітником відповідача.
Наведена в акті інформація про те, що перевірку проведено за участі ОСОБА_1 є неправдивою, оскільки останній з`явився на об`єкт вже після закінчення процедури перевірки. Факт відсутності/присутності ОСОБА_1 на об`єкті при проведенні перевірки має бути підтверджено відеозйомкою.
В основу прийняття оскаржуваного рішення відповідача у формі протоколу №50 від 25 квітня 2024 року покладено експертний висновок №10303 від 01 березня 2024 року, яким відповідач підтверджує факт порушення споживачем пп.3 п. 8.4.2. глави 8.4. ПРРЕЕ. Однак, даний висновок, на думку позивача, не є належним та допустимим доказом.
Зокрема, позивач зазначає, що ПРРЕЕ встановлено, що з метою проведення експертизи, електролічильник може бути вилучений представниками оператора системи, упаковано в пакет, а пакет підлягає опломбуванню. Зі змісту акту вбачається, що пакет із вилученим електролічильником не опломбовувався.
Відповідно, відсутні підстави стверджувати, що на дослідження експерту було направлено електролічильник в тому ж стані, в якому його було вилучено у споживача, без стороннього втручання будь-яких осіб.
Сторонній елемент, який знаходиться всередині лічильника, лише за умови вчинення певного ряду дій, може впливати на правильність обліку спожитої електричної енергії.
Проте, даний експертний висновок не містить категоричної відповіді, натомість містить припущення, що свідчить про його невідповідність як за формою, так і за змістом вимогам Закону України «Про судову експертизу».
Втручання в роботу електролічильника, що можуть призвести до заниження показань, встановлюються спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту. Однак ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз», яке проводило електротехнічне дослідження, не є такою спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на проведення відповідної перевірки.
Під час проведення експертизи представники Держспоживстандарту для проведення дослідження не залучалися.
Розгляд комісією акту про порушення відбувся з пропуском встановлених строків.
Водночас, відповідно до п.2 акту про порушення будь-яких пошкоджень пломб, тавр та дверей представниками оператора не виявлено. Натомість встановлено, що усі пломби, двері не пошкоджено.
Враховуючи вищенаведене, позивач вважає спірне рішення комісії оформлене протоколом №50 від 25 квітня 2024 року неправомірним та таким, що підлягає скасуванню.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

У відповідності до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Суд, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскарженого рішення, заслухавши пояснення представників сторін, дійшов висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з огляду на таке.
Згідно частини 1  статті 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.
Зі змістом частини 1 статті 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку.
Відповідно до частини 1 статті 237 Господарського кодексу України, підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання.
Системний аналіз положень статей 175, 235, 237 Господарського кодексу України дозволяє зробити висновок про те, що оперативно-господарські санкції до сторони господарських правовідносин можна застосувати тільки тоді, коли така сторона вчинила правопорушення у сфері господарювання, у даному випадку, в сфері електроенергетики. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.
Взаємовідносини зі споживачами з надання послуг з розподілу електричної енергії врегульовані Законом України "Про ринок електричної енергії", Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 310 (надалі - КСР), Кодексом комерційного обліку електроенергії, затвердженим постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 311 (далі - ККО), Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ) та іншими нормативно-правовими актами, які регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем, а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії.
Відповідно до статті 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.
Згідно з п. 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.
Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.
В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням, ЕІС код площадки комерційного обліку, за якою виявлено порушення (за наявності), та у разі виявлення порушень, зазначених у пункті 8.4.2 глави 8.4 цього розділу:
меж балансової належності;
перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;
номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення;
фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.
Особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, має пред`явити представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу. Відповідні дані, що посвідчують особу, зазначаються в акті про порушення (крім випадку складення акта у присутності споживача). У разі відмови особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки, пред`являти представникам оператора системи документ, що посвідчує її особу, відповідна відмова особи має фіксуватися відеозйомкою, про що зазначається в акті про порушення.
Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення та пред`являти документ, що посвідчує його особу, про що зазначається в акті про порушення.
В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Якщо графи та рядки акта про порушення не стосуються виявленого порушення, у них проставляються прочерки.
В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.
Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.
Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки.
У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення або залишення ним місця порушення в акті про порушення робиться відповідний запис. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.
До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.
Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.
Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі.
Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.
Вище зазначалось, що 15.11.2023 представниками ПАТ «Черкасиобленерго» проводилась технічна перевірка на об`єкті споживача Магазин «Маєток»» за адресою м. Золотоноша, вул. Шевченка, 71. В ході проведення перевірки були виявлені дії споживача що привели до заниження показів електролічильника NIK 2303 ARP3.1000.МС.11 № 11233007, а саме підозра на вмонтований додатковий елемент з дистанційним керуванням в лічильник. Дані порушення зафіксовані в акті про порушення №007832 від 15.11.2023.
В акті про порушення №007832 від 15.11.2023 наявний запис про те, що представник споживача або інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача): від підпису відмовився ОСОБА_1 .
Відмову споживача підписувати акт про порушення засвідчено свідком: ОСОБА_2 (паспорт серії НОМЕР_1 ).
У той же час, нижче цього запису, представником ПП «Нова Україна» Тітаренком К.М. на зазначеному акті зроблено запис: від підпису не відмовляюсь та проставлено підпис
Тобто можна дійти висновку, що з підписаного директором споживача акту про порушення вбачається, що на момент його підписання та отримання, директор підприємства Тітаренком К.М. був присутнім на місці складання акту, не мав жодних зауважень до працівників відповідача щодо обставин та даних, наведених в акті перевірки. Доступ до вузла обліку було забезпечено також директором ОСОБА_1 .
Доводи позивача стосовно того, що ОСОБА_1 не є споживачем, а є лише представником споживача, а тому в акті обов`язково мали бути зазначені дані про документ, який засвідчує його особу, є необґрунтованими, оскільки згідно Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань директором Приватного підприємства «Нова Україїна» є Тітаренко К.М.
Відповідно до частини 1 статті92 Цивільного кодексу України юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.
Згідно з частиною 1 статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань», якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою.
Матеріали справи не містять доказів того, що підписи на акті належать іншій особі, ніж директору позивача Тітаренку К.М.
Враховуючи, що акт перевірки було підписано безпосередньо юридичною особою в особі директора, тобто споживачем без зауважень крім тих, що директор від підпису не відмовлявся, тому відсутні підстави вважати акт недійсним з посиланням на пункт 8.2.5 глави 8.2 розділу VIII ПРРЕЕ. Підписання акту свідком ОСОБА_2 та відсутність відеозйомки в даному випадку не має значення для вирішення спору (за наявності підпису керівника споживача).
Відтак, є безпідставними доводи позивача стосовно того, що директор ОСОБА_1 не був присутнім при проведенні перевірки, не забезпечував допуск представників відповідача на об`єкт, директор з`явився на об`єкті вже після закінчення процедури перевірки і що даний акт не складався у його присутності.
Судом першої інстанції також обґрунтовано відхилено доводи позивача стосовно того, що пункт 7 акту про порушення №007832 містить двояку інформацію (підкреслено протилежні дві дії: відновлена/не відновлена схема обліку електричної енергії), оскільки в пункті 7 акту про порушення слово «відновлена» підкреслено, слово «не відновлена» закреслено.
Згідно з п. 8.4.4. ПРРЕЕ факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом.
У разі необхідності проведення експертизи або отримання висновку заводу виробника пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення, оператор системи має зняти, упакувати (з наступним опломбуванням упаковки) пломби та/або засоби вимірювальної техніки, а також інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності), та протягом 30 календарних днів від дня складення акта  про порушення або прийняття на засіданні комісії з розгляду акта про порушення рішення щодо необхідності проведення експертизи/обстеження направити їх на експертизу/обстеження (про що повідомити споживача) або, якщо оператор системи не є власником засобів вимірювальної техніки, за відповідною заявою власника засобів вимірювальної техніки передати йому належним чином упаковані та опломбовані засоби вимірювальної техніки та інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності), для направлення їх на експертизу/обстеження. Якщо оператором системи до моменту передачі засобів вимірювальної техніки, індикаторів та/або пломб на експертизу пошкоджено упаковку та/або пломби, встановлені на ній, положення цієї глави не застосовуються.
Оператор системи має протягом 5 робочих днів від дня отримання висновку експертизи/обстеження, ініційованого оператором системи, надіслати споживачу копію отриманого висновку.
Якщо оператор системи не є власником засобів вимірювальної техніки, оператор системи має право за заявою власника засобів вимірювальної техніки надати йому належним чином упаковані та опломбовані засоби вимірювальної техніки та інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності), для направлення їх на експертизу (за умови, що оператором системи не було направлено засоби вимірювальної техніки на експертизу до моменту отримання ним заяви власника засобів вимірювальної техніки). У цьому разі оператор системи в довільній формі складає акт про передачу засобів вимірювальної техніки їх власнику для направлення на експертизу, у якому зазначаються відомості про передані засоби, цілісність упаковки та пломб, установлених на ній, перелік питань від оператора системи для дослідження на експертизі та кінцевий термін надання оператору системи документів, що підтверджують передачу засобів вимірювальної техніки на експертизу. Цей акт підписується представником оператора системи та споживачем/власником засобів вимірювальної техніки. Власник засобів вимірювальної техніки або споживач має протягом 30 календарних днів з дня отримання засобів вимірювальної техніки надати оператору системи документи, що підтверджують передачу цих засобів на експертизу. Якщо власником засобів вимірювальної техніки до моменту передачі засобів вимірювальної техніки на експертизу пошкоджено упаковку та/або пломби, встановлені на ній, обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави незалежно від результатів експертизи.
У разі визнання споживачем факту пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки,  факту втручання в роботу засобів вимірювальної техніки, про що окремо зазначається в акті про порушення, письмової відмови споживача від проведення експертизи або ненадання власником засобів вимірювальної техніки чи споживачем оператору системи документів, що підтверджують передачу засобів вимірювальної техніки на експертизу (з винесенням, у тому числі, питань від оператора системи) протягом встановленого цим пунктом строку (якщо оператором системи були передані засоби вимірювальної техніки їх власнику для направлення на експертизу), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави  без проведення відповідної експертизи.
У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 2-4 пункту 8.4.2 цієї глави (у частині відсутності засобів вимірювальної техніки, пломб, індикаторів та фіксації впливу фізичних полів індикатором), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.
Згідно з пунктом 6.4.1 глави 6.4 розділу V ККОЕЕ учасники ринку та споживачі несуть відповідальність відповідно до законодавства за використання електричної енергії без приладів обліку (якщо використання приладів обліку обов`язкове) або вплив на роботу ЗКО, пошкодження ЗКО, пошкодження або зрив установлених на них пломб, пломбувального матеріалу та індикаторів, порушення схеми комерційного обліку чи в будь-який інший спосіб, що має явні або підтверджені результатами експертизи ознаки втручання в роботу ЗКО.
Відповідно до п.8.2.6. ПРРЕЕ у разі відмови споживача або представника споживача від отримання акта про порушення, у якому визначено місце, час та дату проведення засідання комісії,  або окремого повідомлення  про місце, час і дату засідання комісії оператор системи направляє споживачу  таке повідомлення  рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення на адресу, визначену в даних щодо споживача, наявних в оператора системи,  у строк до 60 календарних днів від дати складення акта  (крім випадків проведення експертизи  або отримання висновку заводу виробника пломби та/або індикатора, та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії; повторного розгляду акта на засіданні комісії з розгляду актів про порушення). У такому разі оператор системи має право розглянути акт про порушення на засіданні комісії, яке має відбутися  по закінченню 30 календарних днів від дати направлення споживачу такого повідомлення,  але не пізніше 90 календарних днів від дати направлення такого повідомлення. За зверненням споживача оператор системи може розглянути акт про порушення на засіданні комісії раніше указаного терміну.
Акт про порушення, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 90 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню, крім випадків необхідності проведення експертизи  або отримання висновку заводу виробника пломб, індикаторів та/або засобу вимірювальної техніки електричної енергії для встановлення факту порушення. Якщо для розгляду акта про порушення необхідні результати експертного дослідження та/або обстеження заводом виробником, перебіг зазначеного терміну починається з дати їх отримання оператором системи.
Отже, Правила передбачають наслідки порушення порядку розгляду акту про порушення протягом 90 календарних днів від дня його складення, крім випадків необхідності проведення експертизи.
Водночас, як правильно зауважено судом першої інстанції, Правила не передбачають умови, що у випадку не направлення на експертизу засобів вимірювальної техніки протягом 30 календарних днів від дня складення акта про порушення такий акт також автоматично вважається недійсним та підлягає скасуванню, оскільки рішення щодо необхідності проведення експертизи/обстеження може бути прийнято і на засіданні комісії з розгляду акта про порушення, і в такому випадку саме з цієї дати розпочинається відлік 30-ти денного строку для направлення засобів вимірювальної техніки на експертизу.
З матеріалів справи вбачається, що 15 листопада 2023 року при проведенні позапланової перевірки засобу обліку, встановленому на об`єкті ПП «Нова Україна» у присутності директора Тітаренка К.М. було вилучено та опломбовано лічильник NIK 2303 ARP 3.1000.MC.11 №11233007, пакет опломбовано пломбою А11245268, про що було складено акт пломбування речового (вилученого) доказу №3367/.
У зв`язку з чим, твердження позивача, що зі змісту акту вбачається, що пакет із вилученим електролічильником NІK 2023 ARP3.1000. МС.11 зав. №11233007 2020 року не опломбовувався, а тому відсутні підстави стверджувати, що на дослідження експерту направлено електролічильник в тому ж стані, в якому його було вилучено у споживача, без стороннього втручання будь-яких осіб, судом відхиляються.
Із заяви на проведення експертизи вбачається, що лічильник електричної енергії було направлено на експертизу 14 грудня 2023 року вихідний №9739/03-02-04-01/2023 до ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» для проведення технічної експертизи.
Як встановлено судом, матеріали справи не містять доказів, що підтверджують сам факт направлення лічильника на проведення експертизи саме 14 грудня 2023 року.
Водночас, доводи позивача стосовно того, що згідно змісту вступної частини висновку експерта №10303 від 01 березня 2023 року ПАТ «Черкасиобленерго» направило заяву про проведення експертизи (вих. №001) лише 02 січня 2024 року також не відповідає дійсності, оскільки з наведеного вище висновку вбачається, що №001 від 02 січня 2024 року є вхідним номером експертної установи, а не вихідним номером на заяві відповідача.
Висновок експерта надійшов до відповідача 15 березня 2024 року (а.с. 106).
Висновком експерта №10303 від 01 березня 2024 року встановлено, що всередині корпусу гвинтових затискачів наданого на дослідження лічильника електричної енергії типу NIK 2303 ARP3.1000.МС. 11 зав. № 11233007 2020 року випуску виявлені сторонні елементи, які не характерні заводській конструкції даного типу лічильника.
Додатково встановлений пристрій всередині корпусу гвинтових затискачів лічильника електричної енергії типу NIK 2303 ARP3.1000.МС. 11 зав. № 11233007 2020 року випуску при його вмиканні за допомогою дистанційного пульта керування, може впливати на правильність обліку спожитої електричної енергії.
З висновку експерта вбачається, що він підготовлений для подання до суду згідно вимог ст. 102 ЦПК України, ст. 98 ГПК України.
Статтею 1 Закону України «Про судову експертизу» визначено, що судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Згідно зі статтею 7 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.
До державних спеціалізованих установ належать:
науково-дослідні установи судових експертиз Міністерства юстиції України;
науково-дослідні установи судових експертиз, судово-медичні та судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України;
експертні служби Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства оборони України, Служби безпеки України та Державної прикордонної служби України.
Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз.
Отже, можна дійти до висновку, що судово-експерта діяльність не пов`язана з переліченими вище видами експертиз може проводитися судовими експертами, які не є працівниками державних спеціалізованих установ, та іншими фахівцями (експертами) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом.
Відповідно до статті 9 вищевказаного Закону атестовані відповідно до цього Закону судові експерти включаються до державного Реєстру атестованих судових експертів, ведення якого покладається на Міністерство юстиції України.
Особа або орган, які призначають або замовляють судову експертизу, можуть доручити її проведення тим судовим експертам, яких внесено до державного Реєстру атестованих судових експертів, або іншим фахівцям з відповідних галузей знань, якщо інше не встановлено законом.
Згідно з п. 1.12 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 (далі - Інструкція) експерти, які не є працівниками державних спеціалізованих установ та на професійній основі здійснюють судово-експертну діяльність, забезпечують проведення експертиз та досліджень відповідно до вимог Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 12 грудня 2011 року № 3505/5 , зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 12 грудня 2011 року за №1431/20169, з дотриманням строків проведення експертиз, встановлених пунктом 1.13 цього розділу.
Пунктом 1.2. Інструкції передбачені основні види (підвиди) експертизи. Електротехнічна експертиза є підвидом інженерно-технічної експертизи.
Відступу судом першої інстанції від висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 26.01.2022 у справі № 927/307/21 щодо необхідності проведення експертного дослідження спеціалізованою експертною установою, не вбачається.
Щодо посилання позивача на п. 3 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 № 122, на підставі якого, на думку скаржника, під час проведення ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» електротехнічних досліджень щодо лічильника електричної енергії в обов`язковому порядку повинні були залучатися представники Держспоживстандарту або його правонаступника, слід зазначити таке.
Постанову Кабінету Міністрів України №122 від 08.02.2006 «Про затвердження Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії» було прийнято на виконання Закону України «Про електроенергетику», який на момент виникнення спірних правовідносин втратив чинність, у зв`язку із набранням 11.06.2017 чинності Закону України «Про ринок електричної енергії».
Законом України «Про ринок електричної енергії» врегульовано правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.
Відповідно до статті 2 Закону України «Про ринок електричної енергії» основні умови діяльності учасників ринку електричної енергії та взаємовідносин між ними визначаються нормативно-правовими актами, що регулюють впровадження цього Закону, зокрема правилами роздрібного ринку.
На виконання Закону України «Про ринок електричної енергії», постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №312 було затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії.
Таким чином, взаємовідносини щодо виявленого порушення, складання акту про порушення, проведення засідання комісії з розгляду актів про порушення та проведення експертизи регулюються саме чинними Правилами роздрібного ринку електричної енергії.
Правила роздрібного ринку електричної енергії не визначають порядку призначення експертизи та організацію її проведення.
Крім того, не залучення представника Держспоживстандарту при проведенні експертного дослідження ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» не є визначальним при підтвердженні факту порушення Позивачем ПРРЕЕ, а саме встановлення антени високочастотного генератора на корпус лічильника електроенергії, адже присутність чи наявність будь-то представника Держспоживстандарту чи представника будь-якої іншої установи не спростовують результат дослідження, адже антену високочастотного генератора на корпусі електролічильника було виявлено при складанні Акту про порушення. Експерт, в свою чергу, працював та проводив дослідження з тими речовими доказами та матеріалами, що були йому надані представниками відповідача у відповідності у норм діючого на той момент законодавства.
При цьому, будь-які порушення законодавства з боку відповідача при цьому відсутні і вини відповідача у тому, що представник Держенергонагляду до проведення експертизи не залучався, - немає. Адже з огляду на вимоги статей 3 та 4 Закону України «Про судову експертизу» судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження.
Отже, враховуючи вищенаведене, висновок експерта за результатами проведення електротехнічного дослідження від 01 березня 2024 року №10303 ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» наданий судовим експертом із залученням спеціаліста є належним та допустимим доказом у даній справі для підтвердження факту наявності у засобі обліку електричної енергії стороннього елемента, не характерного його заводській конструкції, що при його вмиканні за допомогою дистанційного пульта керування здатний впливати на правильність обліку спожитої електричної енергії, зокрема, занижувати покази лічильника електричної енергії.
При цьому, колегія суддів зауважує, що у відповідності до приписів статті 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. 2. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (стаття 73 Господарського процесуального кодексу України).
За приписами статі 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з частиною 3 статті 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Враховуючи вищенаведені процесуальні приписи, позивач, як сторона по даній справі, також не був позбавлений можливості здійснити власне експертне дослідження, у разі наявності будь-яких сумнівів щодо висновку наданого відповідачем, однак, як свідчать наявні матеріли справи, своїм правом не скористався.
Стосовно доводів позивача про те, що експертом у висновку в категоричній формі не встановлено факту впливу виявленого ним стороннього елементу на правильність обліку спожитої електричної енергії, слід зазначити таке.
Відповідно до положень частини 1 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.
Кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень (частина перша статті 74 Господарського процесуального кодексу України).
Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має на меті усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування (частина перша статті 76 Господарського процесуального кодексу України).
Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Зазначений стандарт підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надають позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію вказаного стандарту доказування необхідним є не надання достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надання саме тієї їх кількості, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.
Іншими словами, тлумачення змісту статті 79 Господарського процесуального кодексу України свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були;
Одночасно статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам у цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Виходячи з принципу змагальності господарського судочинства кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний. Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц.
Вище зазначалося, що відповідно до п. 8.4.2. ПРРЕЕ для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії перелік дій споживача, які призводять до зміни показів засобів вимірювальної техніки (тобто є порушенням) не є вичерпним.
Як правильно зауважив суд першої інстанції, у даному випадку сам факт наявності всередині корпусу додатково встановленого стороннього, та не характерного заводській конструкції даного типу лічильника пристрою, який при його вмиканні за допомогою дистанційного пульта керування, може впливати на правильність обліку спожитої електричної енергії є порушенням п.п. 3, п. 8.4.2. ПРРЕЕ. При цьому вірогідніше всього сторонній пристрій в лічильник встановлювався не з метою завищення показників, а навпаки з метою їх заниження.
Також є обґрунтованими доводами відповідача, що вплив стороннього елемента (пристрою) на правильність обліку спожитої електричної енергії може мати спосіб, який встановити (зафіксувати) експертизою неможливо з тих підстав, що наявних відповідних слідів сам лічильник не фіксує.
З приводу тих обставин, що будь-яких пошкоджень пломб, тавр та дверей представниками оператора під час перевірки не було виявлено, суд приймає до уваги доводи відповідача, який зазначав, що сторонній пристрій в електролічильник вірогідно був вмонтований ще до того моменту коли останній встановлювався та опломбовувався на об`єкті (до 17.06.2020), оскільки аналогічної експертизи на той момент не проводилося.
У пункті 11 акту про порушення №007832 від 15 листопада 2023 року вказано, що комісія оператора системи з розгляду акта про порушення буде проводити засідання 21 грудня 2023 року о 10:00 год. за адресою м. Золотоноша, вул. Богодухівська, 43.
На засідання комісії запрошується споживач або уповноважена ним особа. У разі неявки на засідання комісії цей акт розглядається без участі споживача або уповноваженої особи.
У зв`язку з направленням лічильника на експертизу, споживачу було вручене повідомлення від 19 грудня 2023 року щодо перенесення засідання комісії, в якому було вказано, що про дату розгляду акту буде повідомлено додатково.
Після надходження висновку експерта 15 березня 2024 року позивача листом №103 від 19 березня 2024 року повідомлено про розгляд акту про порушення 25 квітня 2024 року о 10 год. 45 хв., що підтверджується описом вкладення у цінний лист.
Отже, споживач був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення №008732 від 15 листопада 2023 року.
Відповідач отримав висновок експерта 15 березня 2024 року, що підтверджується вхідним штампом на висновку.
З урахуванням наведеного, оскільки розгляд акту про порушення було проведено в терміни передбачені п.8.2.6. ПРРЕЕ (з урахуванням прийнятого рішення про проведення експертизи), відсутні підстави вважати акт про порушення недійсним та таким, що підлягає скасуванню.
У відповідності до пункту 8.2.6. ПРРЕЕ рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.
25 квітня 2024 року було проведено засідання комісії з розгляду акту про порушення №007832 від 15 листопада 2023 року.
Своїм правом бути присутнім під час проведення засідання комісії споживач скористався та був присутній на розгляді акту разом зі своїм уповноваженим представником.
За результатами розгляду акту про порушення комісією прийнято рішення, що:
- акт про порушення №007832 від 15 листопада 2023 року складено правомірно, а споживача визнано причетним до порушення вказаного в акті;
-провести розрахунок обсягу та вартості, необлікованої електроенергії, згідно глави 8.4. ПРРЕЕ (пункт 8.4.2. пп.3) за період з 09 листопада 2023 року по 15 листопада 2023 року (за 6 днів), виходячи з величини потужності, та застосувати згідно умов договору та ПРРЕЕ відповідні коефіцієнти, режим роботи;
-розраховано обсяг та вартість необлікованої електричної енергії  6 531 кВт*год. на суму 60 277,63 грн.
Розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії проведено згідно глави 8.4. ПРРЕЕ (пункт 8.4.2 пп.3) за період з 09 листопада 2023 року по 15 листопада 2023 року з останньої дати технічної перевірки, яка одбулася 09 листопада 2023 року згідно акту 3367/993.
Для розрахунку приймалися відповідні параметри згідно умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії та ПРРЕЕ.
Обсяг та вартість необлікованої електричної енергії складає 6 531 кВт*год. на суму 60  277,63 грн.
Кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного або технічного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або набуття споживачем права власності/користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати набуття споживачем права власності/користування на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення (пп. 3 п. 8.4.8 ПРРЕЕ).
Згідно з п. 5 акту про порушення №007832 від 15 листопада 2023 року споживач не надав всіх паспортних даний на все електрообладнання, тому для розрахунку використовувалась договірна потужність 80 кВт.
Зауважень до даного факту у споживача не було, оскільки при підписанні акта про порушення про це не зазначено.
Частиною 1 статті 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» зазначено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Відповідно до п. 8.4.10 ПРРЕЕ у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (W доб, кВт*тод) розраховується за формулою
W доб = Рдоб  К в,
Р - потужність (кВт), визначена як:
1)сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи):
2)потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних усіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи);
3)дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів 1 або 2 цього пункту, перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);
t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год).
У разі відсутності в договорі даних про тривалість роботи обладнання споживача t доб приймається рівним 8 год;
К в - коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).
Згідно з умовами публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, а саме пункту 6.2. споживач зобов`язується забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та електроприладів.
Відповідно до п. 8.6. публічного договору у разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи розподілу вартість необлікованої електричної енергії, визначену у відповідно до вимог ПРРЕЕ.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що докази надані відповідачем на підтвердження факту порушення позивачем Правил, зокрема вчинення дій, які призводять до зміни показів засобів вимірювальної техніки є більш вірогідними, ніж докази, що надані позивачем в спростування даної обставини. А відтак, підстав для скасування спірного рішення судом не встановлено.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

З огляду на викладене, висновки суду першої інстанції щодо відмови у задоволенні позовних вимог є законними та обґрунтованими.
Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. 
Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному та повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Колегія суддів також зазначає, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розцінюватись як вимога детально відповідати на кожний аргумент апеляційної скарги (рішення ЄСПЛ у справі Трофимчук проти України, № 4241/03, від 28.10.2010 р.).
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`зку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). 
Враховуючи вищевикладене, апеляційний господарський суд погоджується із висновками місцевого суду як законними, обґрунтованими обставинами й матеріалами справи, детальний аналіз яких, як і нормативне обґрунтування прийнятого судового рішення наведено місцевим судом, підстав для скасування його не знаходить. Доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог, як безпідставні й необґрунтовані не заслуговують на увагу, оскільки не підтверджуються жодними доказами по справі й не спростовують викладених в судовому рішенні висновків.
Оцінюючи вищенаведені обставини, колегія приходить до висновку, що рішення Господарського суду Черкаської області від 06.01.2025 у справі № 925/674/24 обґрунтоване, відповідає обставинам справи і чинному законодавству, а отже, підстав для його скасування не вбачається, у зв`язку з чим апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 129, 269, 270, 273, пунктом 1 частини 1 статті 275, статтями 276, 282, 284 Господарського процесуального кодексу України,     Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -     
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного підприємства "Нова Україна" на рішення Господарського суду Черкаської області від 06.01.2025 у справі № 925/674/24 залишено без задоволення.
Рішення Господарського суду Черкаської області від 06.01.2025 у справі № 925/674/24 залишити без задоволення. 
Матеріали справи № 925/674/24 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у порядку, передбаченому статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

          Повний текст складено: 29.04.2025.

Головуючий суддя                                                            А.І. Тищенко 

Судді                                                                                І.А. Іоннікова

                                                                                Ю.Б. Михальська