УХВАЛА

29 травня 2025 року    
Київ
справа №160/20822/23
адміністративне провадження №К/990/14152/25

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Гімона М.М.,
суддів: Васильєвої І.А.,  Юрченко В.П., 
перевіривши касаційну скаргу Дніпровської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.02.2024 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 27.02.2025 у справі №160/20822/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
04.04.2025 до суду надійшла касаційна скарга Дніпровської митниці (далі - скаржник, Митниця), направлена до суду через підсистему «Електронний суд» 04.04.2025.
Верховний Суд ухвалою від 21.04.2025 касаційну скаргу залишив без руху. Надав скаржникові десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги, а саме: надати платіжний документ про доплату судового збору за подання касаційної скарги у розмірі, встановленому законом; надати докази надсилання в порядку, встановленому законом, касаційної скарги та документів, що до неї додаються, іншим учасникам справи.
02.05.2025 від скаржника через підсистему «Електронний суд» надійшла заява про усунення недоліків. Митниця просила врахувати її пояснення щодо розрахунку судового збору і відстрочити його сплату.
Ухвалою від 08.05.2025 Верховний Суд не знайшов підстав для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору, проте, продовжив Митниці строк на п`ять днів з дня отримання копії цієї ухвали суду для усунення виявлених недоліків касаційної скарги. Суд звернув увагу також на те, що Митниця окрім надання документа про доплату судового збору мала надати докази надсилання в порядку, встановленому законом, касаційної скарги та документів, що до неї додаються, іншим учасникам справи.
13.05.2025 Митниця через підсистему «Електронний суд» надіслала повторне клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке вмотивоване відсутністю коштів на рахунку. На підтвердження своїх доводів надав Лист про перерозподіл кошторисних призначень і виписки з рахунка. Також зазначив, що вважає належною до сплати сумою судового збору 28373,10 грн, оскільки суд першої інстанції під час розподілу судових витрат стягнув з відповідача 17733,19 грн. Відповідно, на переконання скаржника, сума недоплати становить 7093,22 грн, сплата якої тимчасово є неможливою.
Водночас 22.05.2025 від Митниці через підсистему «Електронний суд» надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано платіжну інструкцію № 506 від 21.05.2025 про доплату судового збору в сумі 7093,22 грн.
Вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження, суд виходить з такого.
За змістом частини другої статті 169 КАС України якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
В ухвалі від 21.04.2025 Верховний Суд визначив суму судового збору, яка відповідає вимогам Закону України від 08.07.2011 №3674-VI «Про судовий збір» (далі - Закон № 3674-VI) і підлягає сплаті за подання касаційної скарги у цій справі - 53680 грн. Враховуючи, що касаційну скаргу подано в електронній формі, суд зазначив, що скаржник мав надати докази сплати судового збору в сумі 42944 грн, а сума недоплати становить 21664,17 грн. 
Приведений скаржником розрахунок судового збору щодо обчислення його розміру, виходячи з бази - суми, що стягнута судом в порядку розподілу судових витрат суперечить вимогам як статті 4, так і частини четвертої статті 6 Закону № 3674-VI. Правила розподілу судових витрат і порядок сплати судового збору за подання касаційної скарги не є тотожними поняттями, а розмір судового збору, який підлягає сплаті за подання касаційної скарги відповідно до вимог Закону № 3674-VI не залежить ані від фактично сплаченої суми позивачем під час подання позовної заяви, ані від суми судового збору, присудженого на користь позивача в порядку розподілу судових витрат.
Отже, сплачений у цій справі Митницею судовий збір в сумі 28373,05 грн (21279,83 грн + 7093,22 грн) не відповідає розміру, встановленому законом, який також визначений судом в ухвалі від 21.04.2025. Сума недоплати становить 14570,95 грн, підстави для відстрочення якої відсутні.
Колегія суддів вважає, що у Митниці було достатньо часу для вирішення питання сплати судового збору, а саме, починаючи з 27.02.2025, однак, судовий збір станом на цей день у повному обсязі так і не сплачений. 
Більш того, до клопотання, поданого до суду 13.05.2025, Митниця повторно надала скріншот вихідних електронних повідомлень з електронної пошти «dp.unrpp», за змістом якого файл « 20822_касація.pdf» направлено 04.04.2025 на електронну скриньку limakukraine@limak.com.tr. Додатково Митниця надала скріншоти вихідних електронних повідомлень з електронної пошти «dp.unrpp», за змістом яких файл « 20822_касація.pdf» направлено 12.05.2025 на електронні скриньки vetalbondarenko@icloud.com, limakukraine@limak.com.tr.
Однак, Верховний Суд в ухвалі від 21.04.2025 зазначав, що такі дії Митниці не узгоджуються з вимогами частини дев`ятої статті 44 КАС України. За змістом цієї норми Митниця повинна була направити іншим учасникам справи касаційну скаргу з доданими до неї матеріалами в паперовій формі з описом про вкладення або шляхом надіслання цих документів до електронного кабінету такого учасника. Відповідно, у випадку надсилання документів в паперовій формі Митниця має надати суду опис поштового вкладення, а у випадку надсилання в електронній формі - Квитанцію про доставку документів до зареєстрованого Електронного кабінету Користувача ЄСІС, яка формується в такій підсистемі.
Відповідно до частини третьої статті 2 КАС України одним із принципів адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом.
Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно
Таким чином, є підстави вважати, що у встановлений судом строк недоліки касаційної скарги заявник не усунув, вимоги ухвали про залишення скарги без руху не виконав.
Згідно з частиною другою статті 332 КАС України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України, позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
З огляду на наведене, подана у цій справі касаційна скарга підлягає поверненню її заявникові.
На підставі вищенаведеного та керуючись статтями 169, 330, 332 КАС України,
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу Дніпровської митниці на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 20.02.2024 та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 27.02.2025 у справі №160/20822/23 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ЛІМАК ІНШААТ САНАЇ ВЕ ТІДЖАРЕТ АНОНІМ ШІРКЕТІ» до Дніпровської митниці про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень, зобов`язання вчинити певні дії - повернути скаржнику.
Копію цієї ухвали надіслати учасникам справи у порядку, визначеному статтею 251 КАС України.
Повернення касаційної скарги не позбавляє права повторного звернення до адміністративного суду в порядку, встановленому законом.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Судді	М.М. Гімон І.А. Васильєва   В.П. Юрченко