ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 березня 2025 року	Львів	Справа № 260/11268/23 пров. № А/857/34830/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді                                                  Коваля Р. Й.,
суддів                                                                       Гуляка В. В.,
                                                                                 Ільчишин Н. В.,
з участю секретаря судового засідання                Ханащак С. І., 
представника відповідача                                      Франчук І. О., 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Львові апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області на рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2024 року (прийняте в м. Ужгороді суддею Микуляком П. П.; повне судове рішення складене 08 жовтня 2024 року) в адміністративній справі № 260/11268/23 за позовом Комунального некомерційного підприємства «Перечинська лікарня» Перечинської міської ради Закарпатської області до Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Ірбудтранс», про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, 

                                                       В С Т А Н О В И В :

У грудні 2023 року Комунальне некомерційне підприємство «Перечинська лікарня» Перечинської міської ради Закарпатської області (далі також - КНП «Перечинська лікарня», Підприємство, Лікарня, позивач) звернулося до Закарпатського окружного адміністративного суду із вказаним позовом та просило:
- визнати протиправним та скасувати висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області (далі також - відповідач) від 03.10.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2023-06-14-009829-a.
Позовні вимоги обґрунтовувало тим, що підставою для прийняття оскаржуваного висновку було те, що Підприємство не відхилило тендерні пропозиції, які підлягали відхиленню відповідно до Закону, з тих підстав, що переможець торгів не надав та не оприлюднив у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель, повідомлення про намір укласти договір витягу чи інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру осіб, що вчинили корупційні правопорушення на керівника підприємства - учасника торгів, чим не дотримано вимоги пункту 3 додатку 5 тендерної документації замовника. На підставі наведеного відповідач зобов`язав здійснити заходи, щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором.
З цього приводу представник позивача зазначив, що вказана довідка була надана, однак не могла бути завантажена в систему у зв`язку з перебоями в роботі такої. Також у  травні 2023 року відбулася інтеграція ДП «Прозорро»  з реєстром корупціонерів, що дозволило отримати таку довідку автоматично. 
Окремо зазначив, що в електронній системі закупівель опубліковано договір про закупівлю та всі додатки до нього, де відповідно й зазначена договірна ціна. Тобто зазначені у висновку порушення не доведені відповідачем,
Вважає, що вимога розірвати договір, який сумлінно виконується сторонами, за наявності формальних підстав призведе до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів - сторін договору.

Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2024 року позов задоволено.

Не погодившись із зазначеним рішенням, його оскаржило Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, яке вважає, що рішення суду першої інстанції прийняте без урахування фактичних обставин справи та з порушенням норм матеріального і процесуального права, які призвели до невірного вирішення справи. Тому просило скасувати рішення суду першої інстанції і ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Вимоги апеляційної скарги, з покликаннями на фактичні обставини справи, норми законодавства та судову практику, обґрунтовує тим, що в ході моніторингу встановлено, що переможець торгів ТОВ «Ірбудтранс» не надав у визначений законодавством строк документів, що підтверджують відсутність підстави, зазначеної абзаці 14 пункту 47 Особливостей, чим порушив вимоги абзацу 3 підпункту 3 пункту 44 Особливостей та вимог тендерної документації, проте Лікарня не відхилила тендерну пропозицію вказаного учасника та уклала з ним договір підряду. При цьому, позивач не надав належних та допустимих доказів, які підтверджують неможливість завантажити на майданчику документ, у зв`язку з відсутністю електроенергії та перебоями роботи на майданчику. Також під час здійснення моніторингу процедури закупівлі виявлено, що позивач не оприлюднив договірну ціну на виконання робіт по об`єкту реконструкції, чим порушив вимоги пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі». 
Варіант усунення порушення шляхом припинення зобов`язань за договором направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан, адже наслідком допущеного порушення стало неправомірне визначення переможця та укладення договору про закупівлю з учасником, тендерну пропозицію якого необхідно було відхилити, позаяк у разі дотримання замовником вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей, відносин між переможцем закупівлі та Лікарнею взагалі б не виникло та Договір не був би укладений. Оскільки укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для припинення такого договору. Таким чином, у Висновку Управлінням зазначено співмірний спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.

Представники позивача та третьої особи, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, в судове засідання не прибули, що відповідно до приписів частини другої статті 313 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) не перешкоджає розгляду справи.

У судовому засіданні представник апелянта підтримала вимоги апеляційної скарги з аналогічних підстав; просить апеляційну скаргу задовольнити.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення учасників судового розгляду, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Як встановлено судом, з метою проведення реконструкції гінекологічного відділення під терапевтичне відділення КНП «Перечинська лікарня» Перечинської міської ради позивачем була оголошена закупівля про проведення відкритих торгів про об`єкту: «Реконструкція гінекологічного відділення під терапевтичне відділення КНП «Перечинська лікарня» Перечинської міської ради за адресою м. Перечин, вул. Ужанська, 8».

За результатами проведених торгів переможцем було визнано ТОВ «Ірбудтранс».

Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області здійснило моніторинг процедури закупівлі робіт «Реконструкція гінекологічного відділення під терапевтичне відділення КНП «Перечинська лікарня» Перечинської міської ради, за результатами якого склало висновок № UA-2023-06-14-009829-a від 03.10.2023 (далі - Висновок).

Згідно вказаного Висновку, встановлено, що :
«За результатами моніторингу установлено, що Замовником у додатку № 5 тендерної документації встановлено вимогу щодо надання переможцем процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, документів, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці 14 пункту 47 Постанови № 1178, шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, зокрема витягу або інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, який/яка оформлена на керівника учасника процедури закупівлі. 
Однак, переможцем торгів ТОВ «Ірбудтранс» не надано у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель витягу або інформаційної довідки з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні правопорушення, який/яка оформлена на керівника учасника процедури закупівлі, чим не дотримано вимог пункту 3 додатку №5 тендерної документації Замовника.

Відповідно до абзацу 3 підпункту 3 пункту 44 Постанови № 1178 замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у зв`язку з ненаданням переможцем процедури закупівлі у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5. 6 і 12 та в абзаці 14 пункту 47 Постанови № 1178».

Проте, на порушення вимог абзацу третього підпункту 3 пункту 44 Постанови №1178 замовник не відхилив тендерну пропозицію учасника ТОВ «Ірбудтранс», а уклав з ним договір підряду від 13 липня 2023 року № Р-1 на суму 12 458 900 грн.

Так відповідно до пункту 10 частини першої статті 10 Закону замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, зокрема: договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення. 
Моніторингом встановлено, що Замовником з ТОВ «Ірбудтранс» укладено договір підряду від 13 липня 2023 року № P-1, відповідно до пункту 4 розділу «Результати торгу та укладання договору про закупівлю» тендерної документації, договірна ціна на виконання робіт по об`єкту: «Реконструкція гінекологічного відділення під терапевтичне відділення КНП «Перечинська лікарня» Перечинської міської ради є його невід`ємною частиною. 
При цьому Замовник при оприлюдненні зазначеного договору не оприлюднив договірну ціну на виконання робіт по об`єкту: «Реконструкція гінекологічного відділення під терапевтичне відділення КНП «Перечинська лікарня» Перечинської міської ради за адресою м. Перечин, вул. Ужанська, 8», чим порушив вимоги пункту 10 частини першої статті 10 Закону.

Вважаючи зазначений висновок про результати моніторингу процедури закупівлі неправомірним,  КНП «Перечинська лікарня» оскаржило його до суду.

Приймаючи рішення про задоволення позову, суд першої інстанції мотивував його тим, що спірний висновок про результати моніторингу закупівель не відповідає критеріям обґрунтованості та розсудливості, складений без урахування усіх обставин, що мають значення для прийняття такого рішення, та з порушенням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів позивача, а також суспільних інтересів, і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення.

Такі висновки суду першої інстанції, на переконання колегії суддів апеляційного суду, відповідають нормам матеріального права, фактичним обставинам справи і є правильними з огляду на таке.

За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

. Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 1 якого передбачено, що здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).

За приписами частини першої статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до частини першої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Частиною шостою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

За змістом частини сьомої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у висновку обов`язково зазначаються: 
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.

Відповідно до пункту 10 частини першої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: 
- договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення.

На виконання зазначеної норми замовником 13 липня 2023 року в електронній системі закупівель опубліковано Договір про закупівлю та всі додатки до нього та додатки до договору, а саме:
- Протокол узгодження договірної ціни на виконання робіт по об`єкту;
- Календарний графік виконання робіт;
- План фінансування робіт.
Таким чином, замовником дотримано вимоги Тендерної документації та форми, змісту проекту договору.

У Висновку відповідач зазначає, що згідно з пунктом 4 розділу «Результати торгу та укладання договору про закупівлю» тендерної документації передбачено, що невід`ємною частиною договору, який буде укладений за результатами відкритих торгів є договірна ціна на виконання робіт по об`єкту.
Під час здійснення моніторингу процедури закупівлі виявлено, що позивачем не оприлюднено договірну ціну на виконання робіт по об`єкту.

Проте, як встановлено судом у ході проведення моніторингу позивачем додатково завантажено в електронну систему Договірну ціну, яка є наслідком додатку до договору - Протоколу узгодження договірної ціни на виконання робіт по об`єкту.

При цьому встановлено, що наслідки несвоєчасного завантаження Договірної ціни в електронну систему законодавством не встановлені, а станом на час складання Висновку такі були усунуті.

Також відповідач вказав у висновку про порушення абзацу третього підпункту 3 пункту 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі - Особливості), а саме:
- при проведенні моніторингу процедури закупівлі Управлінням встановлено, що переможцем процедури закупівель ТОВ «Ірбудтранс» не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документа, що підтверджує відсутність підстав, визначених у пункті 47 Особливостей.

Так абзацом п`ятнадцятим пункту 47 Особливостей визначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 цього пункту.

Вказані вимоги  також зазначені у Додатку 5 до тендерної документації - надати витяг або інформаційну довідку з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, який/яка оформлена на керівника учасника процедури закупівлі, позаяк на час оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів доступ до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення є обмеженим.

Як видно з матеріалів справи повідомлення про намір укласти договір про закупівлю було оприлюднене Лікарнею 30 червня 2023 року.

Позивачем зазначено, що ТОВ «Ірбудтранс» надало відповідну довідку 03 липня 2023 року о 17 год. 14 хв. безпосередньо Підприємству, у зв`язку з неможливістю загрузити на майданчик; таку було завантажено в електронну систему Prozorro під час проведення моніторингу відповідачем.
Вказані доводи позивача, всупереч приписам частини другої статті 77 КАС України, жодним чином відповідачем не спростовані.

Водночас судом встановлено, що 16 червня 2023 року Національне агентство з питань запобігання корупції і Державне підприємство «Прозорро» налагодили автоматизовану взаємодію між системою закупівель Prozorro та Єдиним державним реєстром осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення. 
Тобто, система закупівель Prozorro в автоматичному режимі «підтягувала» інформацію з Реєстру корупціонерів, що давало можливість в цій електронній системі отримати відповідну довідку.
А з 04 вересня 2023 року було відкрито доступ до Реєстру осіб, які вчинили корупційні та пов`язані з корупцією правопорушення.

Апелянт покликається на те, що пункт 44 Особливостей встановлює імперативну вимогу, для замовника щодо відхилення тендерної пропозиції, а не право, якщо переможець торгів не надав у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документів, що підтверджують відсутність підстави, зазначеної абзаці 14 пункту 47 Особливостей.

Так, абзац 3 підпункту 3 пункту 44 Особливостей встановлює, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах З, 5, 6 і 12 та в абзаці 14 пункту 47 цих Особливостей.

Водночас, колегія суддів зауважує, що за змістом підпунктів 3, 5, 6, 12 вказаного пункту замовник приймає рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли:
3) керівника учасника процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;
5) фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено в установленому законом порядку;
6) керівник учасника процедури закупівлі був засуджений за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якого не знято або не погашено в установленому законом порядку;
12) керівника учасника процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми.

Проте вказаних обставин у ході судового розгляду встановлено не було.

Враховуючи те, що зазначені вище порушення були усунуті до складення висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, а також те, що вказані вище порушення жодним чином не вплинули на результати закупівлі та не призвели до несприятливих наслідків, що можна кваліфікувати як порушення фінансової дисципліни у використанні бюджетних коштів, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що такий захід усунення виявлених порушень як зобов`язання розірвати укладений договір, є виключним заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють зловживання і корупційні дії.
При цьому, оскаржуваний висновок у зазначеній частині не відповідає принципу пропорційності, оскільки вимога усунути порушення шляхом припинення зобов`язань за договором, укладеним з переможцем публічної закупівлі призведе до безпідставного порушення майнових прав господарюючих суб`єктів та матиме негативні наслідки для репутації Лікарні, що є непропорційним у співвідношенні з виявленим недоліком.

Вказане узгоджується з висновками Верховного Суду, висловленими у постанові від 27 липня 2023 року у справі № 420/16485/22 та постанові від 21 січня 2021 року у справі №120/1297/20-а. 

Позаяк спірний висновок про результати моніторингу закупівель складений з порушенням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав та інтересів учасників процедури закупівлі, колегія суддів погоджується з доводами суду першої інстанції про підставність заявлених позовних вимог та необхідність задоволення позову.

З приводу покликань апелянта на те, що наслідком допущеного порушення стало неправомірне визначення переможця та укладення договору про закупівлю з учасником, тендерну пропозицію якого необхідно було відхилити, позаяк у разі дотримання замовником вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та Особливостей, відносин між переможцем закупівлі та Лікарнею взагалі б не виникло та Договір не був би укладений, колегія суддів додатково зауважує, про що зазначено вище, що наслідки невідхилення пропозиції переможця, в т. ч. й шляхом припинення такого договору, законодавством не передбачено. 

За приписами статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Статтею 203 Цивільного кодексу України визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності.
Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.
Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Аналізуючи фактичні обставини у справі та зазначені норми законодавства колегія суддів зауважує, що жодних із визначених частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 Цивільного кодексу України не встановлено.

Загалом доводи апелянта спростовані зазначеними вище аргументами; решта доводів апеляційної скарги на законність рішення суду першої інстанції не впливають та висновків суду першої інстанції не спростовують, а відтак не потребують додаткового аналізу.

Згідно з позицією Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах «Проніна проти України» (пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

У справі «Трофимчук проти України» ЄСПЛ також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Тобто, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.

З урахуванням викладеного, рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують, тому підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції відсутні.   

Статтею 316 КАС України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 229, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд

                                                     П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області залишити без задоволення, а рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 26 вересня 2024 року в адміністративній справі № 260/11268/23 – без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	Р. Й. Коваль 	
судді	 	В. В. Гуляк 	
 	 	Н. В. Ільчишин  	
Повне судове рішення складено  04.04.25