П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/13816/24 
                                                                                                   Головуючий у 1-й інстанції: Черняхович І.Е. 
                    Суддя-доповідач: Шидловський В.Б. 
15 квітня 2025 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Шидловського В.Б. 
суддів:  Боровицького О. А.  Курка О. П. 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Житомирської митниці на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Влада Енерджі" до Житомирської митниці про визнання протиправним та скасування рішення і картки відмови, 
В С Т А Н О В И В :
Товариство з обмеженою відповідальністю "Влада Енерджі" звернулось до суду з позовом до Житомирської митниці Державної митної служби України, в якому просило визнати протиправними та скасувати рішення від 07.06.2024 №UA101000/2024//000193 про коригування митної вартості та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 07.06.2024 №UA101020/2024/006962.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2024 року позов задоволено.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, у якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт послався на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, що, на його думку, призвело до неправильного вирішення спору. Так, апелянт зазначає, що документи, подані для митного оформлення, містили розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. Також задекларовані позивачем відомості про витрати на транспортування оцінюваного товару не базувалися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддавалися обчисленню, що позбавило митний орган можливості перевірити достовірність декларування витрат на транспортування, що відповідно до ч. 10 ст. 58 Митного кодексу України є складовою митної вартості. Крім того, апелянт наполягає на тому, що судом першої інстанції помилково визначено розподіл судових витрат. 
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п.3 ч.1 ст.311 КАС України.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 01 березня 2024 року між ТОВ "Влада Енерджі" (далі - покупець) та United Energy Co., Ltd (Китайська народна республіка) (далі - продавець) був укладений договір купівлі продажу №UE07-240301GG-03, згідно якого продавець погодився продати, а покупець купити товар - сонячні панелі (JKM-580N-72HL4RBDV назва згідно специфікації) в кількості 684 шт. на наступних умовах:
- ціна за одиницю товару 71,05 доларів США, а за 684 шт. - 48597,00 доларів США;
- морський фрахт до порту Констанца - 5700,00 доларів США;
- загальна сума (CIF Констанца, Румунія) - 54297,33 доларів США.
Крім того, договорі було визначено, що покупець повинен сплатити 30 % від загальної суми договору в якості авансу перед відправленням товару, а також обумовлено, що пунктом завантаження товару буде: Шанхай або Нінбо, Китай, а пунктом розвантаження: Констанца, Румунія.
Також в договорі сторони обумовили, що протягом 30 днів після отримання платежу покупцеві надсилаються наступні документи: інвойс в 3-х примірниках, пакувальний лист в 3-х примірниках, коносамент та інше.
09 березня 2024 року United Energy Co., Ltd (Китайська народна республіка) для узгодження ціни та обсягу поставки було виписано проформу-інвойс №UE07-24031GG-03 на поставку ТОВ "Влада Енерджі" товару - Сонячних панелей JKM-580N-72HL4RBDV, розміром 2278 х 1134 х 30 мм (36 шт./1 палета; 684 шт./40 HQ) в кількості 684 шт., за ціною 71,05 доларів США за одиницю. Загальна вартість поставки згідно цієї проформи-інвойс становила 54297,33 доларів США, в тому числі: 48597,00 доларів США - вартість 684 одиниць товару та 5700,00 доларів США - вартість морського фрахту до порту Констанца, Румунія. Крім того, цією проформою-інвойс було передбачено сплату покупцем авансу в розмірі 30 % від загальної суми договору, що становить 16289,20 доларів США.
Згідно наявного у матеріалах справи банківського платіжного документу від 13.03.2024, ТОВ "Влада Енерджі" здійслило 13 березня 2024 року переказ United Energy Co., Ltd авансу в розмірі 16289,20 доларів США.
18 березня 2024 року United Energy Co., Ltd був складений пакувальний лист, а 01 квітня 2024 року ним був виписаний комерційний інвойс №UE13-240314GG-03 на поставку ТОВ "Влада Енерджі" сонячних панелей в кількості 684 шт., за ціною 71,05 доларів США за одиницю. Загальна вартість поставки згідно інвойсу склала 54297,33 доларів США (48597,00 доларів США - вартість товару та 5700,00 доларів США - вартість морського фрахту до порту CIF Констанца, Румунія).
26 березня 2024 року ТОВ "Влада Енерджі" здійснило переказ United Energy Co., Ltd решти суми, яка підлягала сплаті за поставку товар, в розмірі 38008,10 доларів США, що підтверджується наявним у матеріалах справи платіжним документом.
На виконання вимог договору купівлі-продажу від 05.04.2024 №UE13-240405GG-06, United Energy Co., Ltd здійснило морський фрахт придбаних ТОВ "Влада Енерджі" сонячних панелей до порту Констанца, Румунія. Так, згідно наявної у матеріалах справи копії коносаменту №ZIMUSNH1851200, придбаний позивачем товар був прийнятий 08.04.2024 морським перевізником Integrated Shipping Servicea Ltd від продавця United Energy Co., Ltd для перевезення за маршрутом Шанхай (Китай) - Констанца (Румунія).
Для подальшого забезпечення транспортування придбаного товару з морського порту Констанца (Румунія), ТОВ "Влада Енерджі" уклало з ТОВ "ВРС Логістик" договір транспортно-експедиторського обслуговування від 15.04.2024 №15052024/1.
Згідно автотранспортної накладної від 03.06.2024 А №855088 перевезення придбаного ТОВ "Влада Енерджі" товару з Румунії до України здійснювало "KREMAUTOTRANS" P.E.
Відповідно до відмітники митного органу на вказаній накладній від 03.06.2024 А №855088, товар був ввезений на митну територію України 05 червня 2024 року.
З метою митного оформлення імпортованого на підставі договору купівлі-продажу від 01.03.2024 №UE07-240301GG-03 товару (сонячних панелей в кількості 684 шт.), уповноваженою особою ТОВ "Влада Енерджі" - Куликович А.О. шляхом електронного декларування було подано до Житомирської митниці митну декларацію від 06.06.2024 №24UA101020021112U6.
Згідно з інформацією, зазначеною в графі 43 митної декларації від 06.06.2024 №24UA101020021112U6, митна вартість імпортованих товарів була визначена декларантом за основним методом (за ціною договору) та склала 54297,33 доларів США.
На підтвердження обґрунтованості заявленої митної вартості імпортованих товарів та обраного методу її визначення, разом з декларацією декларант надав митному органу документи, які, на його переконання, посвідчували підстави придбання товару, його кількісні та якісні характеристики, цінове та вартісне обґрунтування, а саме:
- контракт (договір купівлі-продажу) від 01.03.2023 №UE07-240301GG-03;
- пакувальний лист від 18.03.2024;
- рахунок-проформа від 09.03.2024 № UE07-240301GG-03;
- комерційний інвойс від 01.04.2024 № UE13-240314GG-03;
- автотранспортна накладна (CMR) від 03.06.2024 А №855088;
- банківські платіжні документи, що стосуються товару від 13.03.2024 та від 26.03.2024;
- документ, що підтверджує вартість перевезення товару вiд 04.06.2024 №406/01;
- страховий поліс від 02.04.2024 №ASHH1124224QAA2S2ZN;
За результатами аналізу поданої декларантом до митного оформлення митної декларації від 06.06.2024 №24UA101020021112U6 та долучених до неї документів автоматизованою системою митного оформлення "Інспектор" були згенеровані митні формальності у напрямку контролю правильності визначення митної вартості за кодами 105-2, 106-2 з повідомленням про можливе заниження митної вартості товару.
На виконання вимог Методичних рекомендації щодо роботи посадових осіб митних органів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної митної служби України від 01.07.2021 № 476, Житомирською митницею було проведено порівняння рівня заявленої митної вартості товару з інформацією, наявною в автоматизованій системі митного оформлення "Інспектор", а також з рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено. За результатами цієї перевірки митниця встановила, що заявлена ТОВ "Влада Енерджі" митна вартість товару є нижчою за вартість ввезених на митну територію України схожих товарів.
У зв`язку з цим, з було здійснено перевірку правильності визначення митної вартості та встановлено, що документи, які подані ТОВ "Влада Енерджі" для митного оформлення містять розбіжності, та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів.
Вказаний висновок митний орган обґрунтував наступним:
1) Відповідно до умов контракту від 01.03.2024 №UE07-240301GG-03 (далі -контракт) ціна товару вказана в доларах США за одиницю і становить 71,05. Рахунок-фактура від 01.04.24 №UE13-240314GG-03 (далі - рахунок-фактура) також містить інформацію про таку ж ціну товару за одиницю. Згідно із даними митної декларації №24UA101020021112U6 ціна товару задекларована за штуки і становить 71,04825 доларів США. Відповідно до вимог Порядку заповнення митних декларацій за формою єдиного адміністративного документа, в редакції наказу Міністерства фінансів України від 23.09.2022 року №296, в "електронному інвойсі" зазначаються відомості про кількість в одиницях виміру за рахунком або іншим документом, що визначає вартість товару код одиниці виміру за рахунком або іншим документом, що визначає вартість товару, згідно з класифікатором одиниць вимірювання та обліку, що використовуються у процесі оформлення МД; ціна за одиницю товару (у валюті, в якій складено рахунок або інший документ, що визначає вартість товару). Вищевказані вимоги нормативного документа не дотримано. При обрахунку фактурної вартості в контракті та рахунку-фактурі встановлено арифметичні помилки, а саме фактурна вартість на умовах поставки CIF Constanta повинна становити: 684 шт х 71,05 $/шт + 5700 $ (транспортні витрати до Румунії) = 54298,2 доларів США, що не відповідає в зазначених документах та заявленій в гр. 22 митної декларації №24UA101020021112U6 (54297,33 доларів США).
2) До митного оформлення при подачі декларації не надано коносамент, хоча відповідно до умов контракту продавець надсилає покупцю вказаний документ протягом 30 днів після отримання платежу.
3) Декларантом повною мірою не забезпечено надання об`єктивних, документально підтверджених відомостей стосовно числового значення такої складової митної вартості товарів, як витрати на транспортування, а тому відомості про витрати на транспортування оцінюваного товару не базувалися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддавалися обчисленню. Так, у наданій автотранспортній накладній (CMR) №A №855088 від 03.06.2024 зазначено, що до перевезення автомобільним транспортом вантаж прийняло KREMAUTOTRANS PE, що означає, що перевезення товару здійснювала саме дана особа. Однак довідка з транспортних витрат №0406/01 від 04.06.2024 по перевезенню вантажу за маршрутом Констанца, Румунія – п/п Порубне видана ТОВ "ВРС Логістик". При цьому, жодного документу, який вказував б на юридичний зв`язок між KREMAUTOTRANS PE, ТОВ "ВРС Логістик" та ТОВ "Влада Енерджі" з приводу перевезення оцінюваного товару до митного оформлення декларантом не надано. За відсутності таких документів, митний орган дійшов висновку, що довідка з транспортних витрат №0406/01 від 04.06.2024, видана ТОВ «ВРС Логістик" не може бути використана як належний та допустимий доказ фактично понесених покупцем витрат на транспортування товару. Також, митниця зауважила, що довідка № 0406/01 від 04.06.2024 не містила достатніх відомостей про товар, якого вона стосується, зокрема автомобілем з державними номерами, що зазначені у довідці могли переміщуватися необмежена кількість та видів товарів на замовлення імпортера.
4) У зв`язку із ненаданням перекладу на українську мову страхового полісу №ASHH112422QAA2S2ZN, відомості про товар, що зазначені в цьому документі не були використанні під час перевірки числових значень заявленої митної вартості.
Відтак, за наслідками перевірки правильності визначення заявленої у декларації від 06.06.2024 №24UA101020021112U6 митної вартості, Житомирською митницею було направлено декларанту повідомлення, в якому зазначено про вищевказані обставини та відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України, запропоновано ТОВ "Влада Енерджі" для підтвердження заявленої митної вартості товарів надати такі додаткові документи: 1) виписку з бухгалтерської документації (для підтвердження фактично понесених витрат на транспортування товару); 2) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, трактом) про поставку товару, митна вартість якого визначається; 3) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 4) висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією; 5) митної декларації країни відправлення.
У відповідь на вказане повідомлення митниці ТОВ "Влада Енерджі" надало: нову довідку від 04.06.2024 № 0406/01 на підтвердження вартості перевезення товару; договір на транспортно-експедиторське обслуговування від 15.05.2024 №15052024/1; копію митної декларації країни відправлення №222920240001080173; інформацію з мережі Інтернет.
За результатами опрацювання вказаних додатково наданих документів, Житомирська митниця встановила, що:
- відповідно до договору на транспортно-експедиторське обслуговування від 15.05.2024 №15052024/1, на кожну партію вантажу, що перевозиться, сторони укладають відповідне транспортне замовлення (п.1.2, 1.4 договору). Транспортне замовлення у вигляді доповнення до договору або заявки є невід`ємною частиною договору на перевезення. Разом з тим до митного оформлення таке замовлення не надано.
- інформація з мережі Інтернет не може бути використана для підтвердження митної вартості, так як не містить інформацію на яких умовах сформовано ціну товару (умови поставки, умови платежу, тощо). Також, спроба переходу за URL-адресою сайтів, не призвела до переходу на відповідну інтернет сторінку.
- копія митної декларації країни відправлення №222920240001080173 та страховий поліс №ASHH1124224QAA2S2ZN не можуть бути використані під час перевірки числових значень заявленої митної вартості, оскільки її перекладу на українську мову митному органу надано не було.
У зв`язку із цим, Житомирська митниця направила декларанту повідомлення з результатами опрацювання додатково наданих ним документів та обґрунтуванням неможливості підтвердження вказаними документами заявленої митної вартості товарів.
З метою вибору другорядного методу визначення митної вартості оцінюваного товару, відповідач провів консультацію, в ході якої декларанту була надана інформація щодо вартості схожого товару. Крім того, під час консультації було визначено, що методи 2а і 2б не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю цінової інформації на ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методи 2в і 2г - не можуть бути застосовані у зв`язку з відсутністю основи для віднімання та додавання вартості.
З огляду на за вищезазначене, митний орган дійшов висновку, що митна вартість буде визначена за резервним методом, із врахуванням обмежень, передбачених ч.3 ст.64 Митного кодексу України, яка ґрунтується на раніше визнаній (визначеній) митними органами митній вартості схожого товару за МД від 27.05.2024 №24UA209230048245U9 - Сонячні фотогальмівні елементи (сонячні панелі), зібрані у модулі для отримання електричної енергії: Фотоелектричний модуль Jinko Solar JKM580N-72HL4-V Siler Frame - 620 шт.; Торговельна марка Jinko Solar. Країна виробництва СN, вага товару 16740 кг - 4,32 доларів США за кілограм, з дотриманням принципів і критеріїв, визначених Угодою про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року.
Матеріалами справи підтверджується, що уповноважена особа ТОВ "Влада Енерджі" - Куликович А.О. з консультацією не погодилась та зазначила, що приклад товару має інший артикул, не вказано його розміри, а також не вказано його фізичні характеристики. Не надано інформацію про інвойсну вартість, про додаткові витрати, які були включені в митну вартість, та не зазначено яким методом проведено оформлення, що є недопустимо для порівняння.
Крім того, під час проведення консультації ТОВ "Влада Енерджі" додатково було надано: коносамент ZIMUSNH1851200 від 08.04.2024; переклад страхового полісу; переклад рахунку-проформи та копії митної декларації країни відправлення.
За результатами опрацювання наданих під час консультації документів, митний орган дійшов висновку, що такі документи не можуть бути використані для перевірки правильності визначення митної вартості, оскільки відповідно до п.2.5. Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документа, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 № 631, правильність перекладу документів, що надаються декларантом відповідно до статті 254 Митного кодексу України, засвідчується шляхом вчинення напису "Перекладено вірно", проставленням особистого підпису особи, яка здійснила переклад, та печатки підприємства, співробітник якого зробив переклад. Однак, у наданих документах ці вимоги дотримані не були.
У зв`язку із цим, 07.06.2024 Житомирською митницею було прийнято рішення №UA101000/2024/000193 про коригування митної вартості, згідно якого митну вартість ввезених ТОВ "Влада Енерджі" товарів (сонячних панелей в кількості 684 шт) було скориговано та визначено на підставі статті 64 Митного кодексу України за резервним методом в загальному розмірі 94556,16 дол. США.
У зв`язку з прийняттям рішення від 07.06.2024 №UA101000/2024/000193 про коригування митної вартості товарів по митній декларації від 06.06.2024 №24UA101020021112U6, відповідачем також винесено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 07.06.2024 №UA101020/2024/006962, в якій повідомлено про відмову у митному оформленні (випуску) товарів. Крім того в картці вказано, що митна декларація не може бути оформлена, оскільки декларантом у графі 45 декларакції невірно розрахована митна вартість товару №1, та вона не підтверджена документально, а вибраний метод її визначення не відповідає умовам, наведеним у главі 9 Митного кодексу України, чим порушено вимоги ст.52, 53 цього Кодексу. Більш того, у зв`язку з прийняттям рішення про коригування митної вартості товару від 07.06.2024 №UA101000/2024/000193 дані графи 45 і 47 митної декларації не можуть бути використані для здійснення митного оформлення товару, крім того це може призвести до несплати встановлених законодавством митних платежів в повному обсязі, чим порушено вимоги ст. 266, 289, 293 Митного кодексу України.
Вважаючи рішення від 07.06.2024 №UA101000/2024/000193 про коригування митної вартості товарів та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 07.06.2024 №UA101020/2024/006962 протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з обґрунтованості та доведеності заявлених позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, однак вказує на допущене порушення в частині розподілу судових витрат, з огляду на наступне. 
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини з приводу митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, регулюються положеннями Митного кодексу України № 4495-VI від 13.03.2012 (далі - МК України, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно з пунктами 23 та 24 частини 1 статті 4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
Відповідно до частини 1 статті 246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
В силу приписів частини 3 статті 318 Митного кодексу України митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
Відповідно до частини 1 статті 248 МК України митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи (ч. 1 ст. 257 Митного кодексу України).
Статтею 49 МК України визначено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частиною 1 статті 50 МК України передбачено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для: нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.
Згідно з частинами 4-5 статті 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. При цьому, ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Відповідно до частини 1 сттатті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Згідно з положеннями статті 52 МК України заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Відповідно до частин 1-2 статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Згідно із частинами 1 - 3 статті 58 МК України метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини 10 цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів.
Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні. У разі якщо митна вартість не може бути визначена за основним методом, застосовуються другорядні методит зазначені у пункті 2 частини першої статті 57 цього Кодексу.
Відповідно до норм частини 4, 5, 6 статті 57 Митного кодексу України, застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
Відповідно до статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58-63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GAТТ).
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях.
Відповідно до частини 2 статті 52 МК України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
За змістом частин 1 - 3 статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах 5 і 6 статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару (частини 5 та 6 статті 53 МК України).
Згідно із частинами 1 - 3 статті 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині 1 статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
У той же час, частиною 6 зазначеної статті передбачено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
У відповідності до частин 1 та 2 статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною 6 статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною 3 статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини 7 цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
У випадку незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів митний орган за зверненням декларанта або уповноваженої ним особи випускає товари, що декларуються, у вільний обіг за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом або уповноваженою ним особою, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу на строк 90 днів з дня випуску товарів (частина 7 статті 55 МК України).
У разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. Один примірник зазначеної картки невідкладно вручається (надсилається) декларанту або уповноваженій ним особі. Інформація про відмову у прийнятті для оформлення електронної митної декларації надсилається декларанту електронним повідомленням, засвідченим електронним цифровим підписом посадової особи митного органу (частина 12 статті 264 МК України).
Отже, митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові її числового значення, правильність обрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).
Митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, адже такі вади не дозволяють митному органу законно здійснити визначений законом мінімум митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи для розмитнення задекларованого товару.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Отже, з огляду на законодавчо встановлену компетенцію митниці при перевірці митної вартості імпортованих товарів, зазначені розбіжності повинні бути не будь-якими, а лише тими, що стосуються числового значення заявленої митної вартості чи розрахунку митної вартості, здійсненої декларантом.
В митний орган повинен здійснити дослідження документів щодо поставки товару з метою встановлення доказів, які підтверджують сумнів у правильності визначення митної вартості товару та довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає право вчиняти дії, спрямовані на коригування митної вартості товару.
При цьому, за позицією Верховного Суду, висловленою в постанові від 23.02.2021 у справі №805/5039/16-а, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.
Правові норми Митного кодексу України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності; у випадку ж коригування митним органом митної вартості товару рішення про таке коригування повинно містити мотиви його прийняття.
Під час розгляду справи судом встановлено, що декларантом для підтвердження обґрунтованості заявленої у декларації митної вартості товару були надані документи, передбачені частиною 2 статті 53 МК України, та на вимогу відповідача - додаткові документи.
При цьому, подані позивачем документи кореспондуються між собою та містять чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товар та його ціну, а отже у сукупності ті відомості, які підтверджують числові значення митної вартості (її складових), й не дають підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
В той же час, відповідачем, на якого частиною 2 статті 77 КАС України покладено обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності в адміністративних справах про протиправність останніх, не надано доказів на спростування визначеної товаристом вартості товару, а саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості схожих товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товару, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення.
Стосовно доводів апеляційної скарги відповідача про наявність арифметичної помилки при обрахунку фактурної вартості в контракті від 01.03.2024 №UE07-240301GG-03 та в рахунку-фактурі від 01.04.24 №UE13-240314GG-03, суд апеляційної інстанції зазначає наступне. 
Обґрунтовуючи свої доводи в частині наявності такої помилки митний орган зазначив, що реальна фактурна вартість ввезеного товару повинна була становити 54298,2 доларів США (684 шт х 71,05 $/шт + 5700 $ (транспортні витрати до Румунії) = 54298,2 доларів США), оскільки відповідно до умов контракту від 01.03.2024 №UE07-240301GG-03 та рахунку-фактури від 01.04.24 №UE13-240314GG-03 ціна за одиницю товару становила 71,05 доларів США. Водночас, ТОВ "Влада Енерджі" в графі 22 поданої митної декларації №24UA101020021112U6 зазначив вартість ввезеного товару 54297,33 доларів США та ціну за одиницю товару 71,0482 доларів США.
Пояснюючи розбіжність в ціні за одиницю товару позивач зазначив, що загальна вартість товару в контракті від 01.03.2024 №UE07-240301GG-03 та рахунку-фактури від 01.04.24 №UE13-240314GG-03 була зазначено правильно, а при створені фінансових документів постачальником використовувалась комерційна програма, в якій вартість товару обліковується на рівні восьми знаків після коми, іде із заокруглення підсумку також на рівні восьми знаків після коми, однак друкується фінансовий документ на рівні вже двох знаків після коми. Тобто дане заокруглення йде на програмному рівні при формуванні документів, а тому зазначення ціни за одиницю товару із застосуванням правил округлення сотих та тисячних в ціні товару не є помилкою.
Надаючи правову оцінку доводи в частині наявності такої помилки, колегія суддів зазначає метод визначення митної вартості за ціною договору, передбачає застосовування при розрахунку митної вартості саме ціни, що фактично було сплачена за поставлений товар.
Слід зазначити, що наявність помилки в частині відображення ціни за одиницю вартості товару в контракті від 01.03.2024 №UE07-240301GG-03 та рахунку-фактури від 01.04.24 №UE13-240314GG-03, не спростовує того, що узгоджена сторонами та вказана в цих документах загальна сума контракту (вартість товару) склала 54297,33 доларів США. При цьому, наявними у справі платіжними документами підтверджується, що саме така сума (54297,33 доларів США) сплачена ТОВ "Влада Енерджі" на користь United Energy Co., як плата за поставлений товар.
Таким чином, наявність помилки в частині відображення ціни за одиницю вартості товару, допущеної в контракті від 01.03.2024 №UE07-240301GG-03 та рахунку-фактури від 01.04.24 №UE13-240314GG-03, не має своїм наслідком неправильного відображення ТОВ "Влада Енерджі" в поданій декларації загальної вартості ввезеного товару, як 54297,33 доларів США, адже вказана в декларації загальна вартість товару відповідає загальній вартості, зазначеній в контракті від 01.03.2024 №UE07-240301GG-03 та рахунку-фактури від 01.04.24 №UE13-240314GG-03, а сплата позивачем саме такої вартості за придбаний товар підтверджується відповідними платіжними документами.
Надаючи оцінку доводам апелянта про не підтвердження позивачем розміру транспортних витрат, які є складовою заявленої митної вартості, суд апеляційної інстанції виходить із наступного. 
Доводи відповідача в цій частині ґрунтуються на тому, що у наданій автотранспортній накладній (CMR) №A №855088 від 03.06.2024 вказано, що до перевезення автомобільним транспортом вантаж прийняло KREMAUTOTRANS PE. Однак довідка з транспортних витрат №0406/01 від 04.06.2024 по перевезенню вантажу за маршрутом Констанца, Румунія – п/п Порубне була видана ТОВ "ВРС Логістик". При цьому, документу, який вказував б на юридичний зв`язок між KREMAUTOTRANS PE, ТОВ "ВРС Логістик" та ТОВ "Влада Енерджі" з приводу перевезення оцінюваного товару до митного оформлення декларантом не надано. За відсутності цих документів, митний орган вважає, що довідка з транспортних витрат №0406/01 від 04.06.2024, видана ТОВ «ВРС Логістик" не може бути використана як належний та допустимий доказ фактично понесених покупцем витрат на транспортування товару.
Дійсно, на підтвердження такої складової митної вартості товару, як витрати на транспортування позивач разом з митною декларацією подало довідку з транспортних витрат №0406/01 від 04.06.2024, видану ТОВ «ВРС Логістик" та автотранспортну накладну (CMR) №A №855088 від 03.06.2024, в якій вказано, що перевезення автомобільним транспортом здійснювало KREMAUTOTRANS PE.
Матеріалами справи підтверджується, що для забезпечення транспортування придбаного товару з морського порту Констанца (Румунія), ТОВ "Влада Енерджі" уклало з ТОВ "ВРС Логістик" договір транспортно-експедиторського обслуговування від 15.04.2024 №15052024/1.
Згідно з цим договором ТОВ "ВРС Логістик" (далі - експедитор) взяло на себе зобов`язання за плату та за рахунок клієнта виконати або організувати виконання визначених умовами цього договору послуг, пов`язаних з перевезенням експортно-імпортних, внутрішніх і транзитних вантажів, що перевозяться в контейнерах стандарту ISO та/або іншим чином. Крім того, ТОВ "Влада Енерджі" (далі - клієнт) за цим договором доручило експедитору, а експедитор взяв зобов`язання від імені клієнта або від свого власного імені забезпечити (в інтересах останнього) транспортно-експедиторське обслуговування (ТЕО) його вантажів, в тому числі надання митно-брокерських послуг, послуг щодо перевезення морським/океанським, автомобільним, залізничним та авіаційним транспортом (далі - транспортними засобами), включаючи мультимодальні та інтермодальні перевезення.
При цьому, пунктом 2.1.1 договору транспортно-експедиторського обслуговування від 15.04.2024 №15052024/1 було передбачено, що експедитор має право залучати на свій розсуд будь-яких третіх осіб, вступати в договірні відносини від власного імені або від імені клієнта, з попередніми або наступним повідомленням останнього, для виконання взятих на себе зобов`язань, а також використовувати будь-які засоби транспорту і способи зберігання, завантаження, вивантаження, обробки, здійснювати перевезення будь-яким маршрутом з використанням послуг будь-якої третьої особи та вчиняти інші дії для виконання прийнятих зобов`язань за цим договором.
Вказане свідчить, що договір транспортно-експедиторського обслуговування від 15.04.2024 №15052024/1 передбачав можливість залучення ТОВ "ВРС Логістик" третіх осіб для виконання взятих ним на себе зобов`язань надання послуг, пов`язаних з перевезенням вантажів.
При цьому, пункт 2.1.1 договору від 15.04.2024 №15052024/1 передбачає лише обов`язок ТОВ "ВРС Логістик" повідомити ТОВ "Влада Енерджі" про залучення третіх осіб. Натомість жодного зобов`язання в частині надання ТОВ "Влада Енерджі" документів на підставі яких ТОВ "ВРС Логістик" залучало цих третіх осіб, укладений договір на ТОВ "ВРС Логістик" не покладав.
Відтак, фактично згідно умов укладеного договору від 15.04.2024 №15052024/1 ТОВ "Влада Енерджі" не мало у своєму розпорядженні договорів, які ТОВ "ВРС Логістик" укладало з третіми особами для виконання взятих ним на себе зобов`язань з надання послуг по перевезенню вантажів.
Водночас, до матеріалів справи ТОВ "Влада Енерджі" було долучено договір перевезення вантажів від 29.05.2024 №29052024, укладений його контрагентом ТОВ "ВРС Логістик" з ПП "КРЕМАВТОТРАНС".
Згідно автотранспортної накладної (CMR) №A №855088 від 03.06.2024 саме ПП "КРЕМАВТОТРАНС", однак як вже встановлено судом на замовлення ТОВ "ВРС Логістик", здійснювало перевезення придбаного позивачем товару за маршрутом Констанца, Румунія – п/п Порубне.
Отже, ТОВ "ВРС Логістик" є експедитором, а не безпосереднім перевізником.
ТОВ "ВРС Логістик", як експедитор, залучало іншого перевізника - ПП "КРЕМАВТОТРАНС" для перевезення оцінюваного товару, який і був зазначений в товарно-транспортній накладній (CMR).
Згідно із п.6 ч.2 ст.53 МК України документами, що підтверджують митну вартість, є зокрема транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
У постанові від 31.05.2019 у справі № 804/16553/14 Верховний Суд виклав правову позицію, згідно з якою якщо законом не визначено доказ (докази), виключно яким (-ми) повинен підтверджуватися розмір витрат на перевезення, то такі витрати можуть підтверджуватися будь-якими належними доказами.
Між тим, до митної декларацій позивач надавав копію CMR (товарно-транспортної накладної у міжнародних перевезеннях вантажів автомобільним транспортом) №A №855088 від 03.06.2024, яка містить інформацію про реєстраційний номер транспортного засобу, яким перевозився вантаж. Також, поряд з CMR, декларант подавав довідку про транспорті витрати №0406/01 від 04.06.2024, видану ТОВ «ВРС Логістик".
Також довідка містить відомості про проформу-інвойс та реєстраційний номер транспортного засобу, який перевозив вантаж, а тому, довідку про транспортні витрати можна співставити з конкретним перевезенням (CMR) та митною декларацією. Довідка містить всю необхідну інформацію про вартість перевезення.
За вказаних обставин колегія суддів погоджується з позицією суду першої інстанції, що числове значення такої складової митної вартості як транспортні витрати є підтвердженим, тому згадана позиція митного органу не може бути підставою та обґрунтуванням для коригування митної вартості товару.
Стосовно не надання позивачем перекладу на українську мову страхового полісу №ASHH112422QAA2S2ZN та коносаменту, то колегія суддів зазначає, що відповідно до ст.254 Митного кодексу України документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації.
У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок. Законодавчого визначення поняття "мова міжнародного спілкування" не існує. Так само немає чітко визначеного переліку іноземних мов, які є мовами міжнародного спілкування. Якщо керуватися звичаями ділового обороту, то до мов міжнародного спілкування відносяться мови найпоширеніші у світі та закріплені в міжнародному праві, мови, які офіційно застосовуються міжнародними організаціями - об`єднаннями держав відповідно до міжнародного права і на основі міжнародного договору. Таким чином, китайська мова, якою складений страховий поліс №ASHH112422QAA2S2ZN, та англійська мова, якою був складений коносамент, є іноземними мовами міжнародного спілкування. Вимоги митного органу щодо перекладу цього документу не відповідають приписам ст. 254 Митного кодексу України.
Також слід відмітити, що митним органом в рішенні про коригування митної вартості товарів не наведено підстав і мотивів для застосування саме резервного методу коригування, як і не доведено подібності товару і умов його поставки, який був предметом декларування в обраній ним для повіряння митній декларації.
Колегія суддів враховує, що наявність у митного органу обов`язку обґрунтовувати застосування другорядного методу (поряд з обов`язком мотивувати причини незастосування основного методу) узгоджується з висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 21.08.2018 у справі №804/1755/17, від 25.05.2021 у справі №520/10386/2020.
Враховуючи все наведене в сукупності, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про протиправність прийнятих митним органом рішення від 07.06.2024 №UA101000/2024//000193 про коригування митної вартості та картки відмови в прийнятті митної декларації,   митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення від 07.06.2024 №UA101020/2024/006962, а отже й про наявність правових підстав для їх скасування та задоволення позовних вимог.
Водночас, переглядаючи доводи апеляційної скарги відповідача в частині допущення судом першої інстанції порушення норм процесуального права вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
Так, розмір судового збору за майнову вимогу судом першої інстанції розраховано, виходячи із суми скоригованої митницею митної вартості товару.
Проте судовий збір у справах щодо правомірності рішень про коригування митної вартості сплачується, виходячи з різниці митних платежів, а не митної вартості.
Так, Верховним Судом у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду 16 березня 2020 року у справі №1.380.2019.001962 сформульовано правовий висновок, що при оскарженні рішення про коригування митної вартості товарів ціною позову у розумінні підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI є різниця митних платежів, що підлягали сплаті із врахуванням митної вартості, розрахованої декларантом, та митної вартості, розрахованої митним органом в оскаржуваному рішенні. 
Отже, враховуючи, що згідно зі ст.2 Закону України "Про судовий збір" при поданні до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову 302 528,83 грн., але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, судовий збір складає: за майнову вимогу – 4537,93 грн; за немайнову вимогу (оскарження картки відмови) – 3028 грн, разом 7565,93 грн., а не 22669,53 грн.
Відтак, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги, що надміру сплачені позивачем кошти повинні бути повернуті в порядку, встановленому ст.7 Закону України "Про судовий збір", а не стягнуті за рахунок відповідача, а тому оскаржуване судове рішення необхідно скасувати у відповідній частині. 
Відповідно до ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ч.2 ст.315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно із ч.1 ст.317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Враховуючи викладене колегія суддів вважає, що оскаржуване рішення суду підлягає скасуванню в частині із прийняттям нової постанови щодо розподілу судових витрат.  
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В:
апеляційну скаргу Житомирської митниці задовольнити частково.
Рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2024 року скасувати в частині стягнення на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Влада Енерджі" за рахунок бюджетних асигнувань Житомирської митниці Державної митної служби України судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 22669,53 гривень (двадцять дві тисячі шістсот шістдесят дев`ять гривень п`ятдесят три копійки).
В цій частині прийняти нову постанову, якою стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Влада Енерджі" за рахунок бюджетних асигнувань Житомирської митниці Державної митної служби України судові витрати зі сплати судового збору в розмірі 7565 (сім тисяч п`ятсот шістдесят п`ять) грн 93 коп.
В решті рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 20 листопада 2024 року залишити без змін.    

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 

Головуючий	 	 	Шидловський В.Б.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Боровицький О. А.    Курко О. П.