СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року                           м. Харків                        Справа № 917/1815/24  

          Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Білоусова Я.О., суддя Тарасова І.В.,
за участі секретаря судового засідання Борсук В.Б.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційні скарги Акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вх.№574П) та Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» (вх.№549П) на рішення Господарського суду Полтавської області від 12.02.2025 (рішення ухвалено суддею Тимощенко О.М. в приміщенні Господарського суду Полтавської області 12.02.2025 о 10:15 год., повне рішення складено 20.02.2025) у справі №917/1815/24
за первісною позовною заявою Акціонерного товариства «Укргазвидобування», вул. Кудрявська, 26/28, м. Київ, 04053
до відповідача Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн», вул. Геологічна, 14, с. Розсошенці, Полтавський район, Полтавська область, 38751
про стягнення 1383001,21 грн заборгованості
та за зустрічною позовною заявою Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн», вул. Геологічна, 14, с. Розсошенці, Полтавський район, Полтавська область, 38751
до Акціонерного товариства «Укргазвидобування», вул. Кудрявська, 26/28, м. Київ, 04053
про стягнення 1169790,33 грн

ВСТАНОВИВ:
Рішенням Господарського суду Полтавської області від 12.02.2025 у справі №917/1815/24 (суддя Тимощенко О.М.) задоволено первісний позов про стягнення з Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» на користь Акціонерного товариства «Укргазвидобування» 569573,48 грн пені, 813427,73 грн штрафу та 16596,01 судового збору; зустрічний позов задоволено частково в частині стягнення з Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на користь Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» суми забезпечення виконання договору у розмірі 1165624,71 грн та 13987,49 судового збору; в іншій частині зустрічного позову відмовлено; відповідно до ч. 11 ст. 238 Господарського процесуального кодексу України ухвалено провести зустрічне зарахування грошових сум, що підлягають стягненню з кожної із сторін за результатами розгляду первісного та зустрічного позовів; стягнуто з Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» на користь Акціонерного товариства «Укргазвидобування» 217376,50 грн боргу та 2608,52 грн судового збору.
Акціонерне товариство «Укргазвидобування» звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права просить рішення Господарського суду Полтавської області від 12.02.2025 по справі №917/1815/24 в частині задоволення зустрічних позовних вимог - скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення, яким відмовити у задоволенні зустрічного позову ДП «Ньютек Юкрейн» в повному обсязі; в іншій частині рішення суду першої інстанції залишити без змін; судові витрати покласти на ДП «Ньютек Юкрейн».
В обґрунтування апеляційної скарги позивач за первісним позовом посилається на те, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи, оскільки умови п. 10.3 договору передбачають, що у випадку надання забезпечення виконання зобов`язань по договору у формі банківської гарантії виконання зобов`язань покупець повертає постачальнику таке забезпечення протягом 5 банківських днів, зокрема, після виконання постачальником своїх зобов`язань за договором в повному обсязі, шляхом направлення відповідної інформації банку (для забезпечення виконання зобов`язань по договору у формі банківської гарантії). 
Тобто, оскільки гарант надав забезпечення виконання зобов`язань по договору саме у формі банківської гарантії, то за умовами п. 10.3 договору бенефіціар повертає таке забезпечення виключно шляхом направлення відповідної інформації банку. Отже, АТ «Укргазвидобування» повертає банку забезпечення виконання зобов`язання (гарантію), а не суму гарантії. При цьому, таке повернення здійснюється шляхом надання інформації банку, а не шляхом повернення коштів (суми гарантії).
Крім того, позивач зазначає, що суд першої інстанції визнав встановленим наявність безпосереднього зв`язку між виконанням позивачем за зустрічним позовом своїх зобов`язань, як постачальника щодо поставки товару, проте з порушенням строків, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) та правом на повернення суми забезпечення виконання договору після поставки всього обсягу товару, що є недоведеним, оскільки: 1) цей висновок не відповідає положенням ст. 27 Закону України «Про публічні закупівлі» та п. 10.3 договору, за якими після виконання договору замовник повертає забезпечення виконання договору, а не суму банківської гарантії, що була отримана в результаті реалізації цього правочину; 2) забезпечувальна функція банківської гарантії полягає у тому, що вона забезпечує належне виконання принципалом його обов`язку перед бенефіціаром, а поставка товару з простроченням не є належним виконанням зобов`язання, а є порушенням в силу ст. 610 ЦК України; 3) згідно з умовами договору прийняття покупцем товару не поставлено у залежність від строку поставки, та не спростовує підтвердженого накладними факту порушення принципалом зобов`язання (факту настання гарантійного випадку); 4) виходячи з умов банківської гарантії, право принципала на повернення забезпечення виконання договору виникає виключно в разі належного виконання ним зобов`язання; 5) поставка принципалом всього обсягу товару не спростовує підстав для сплати банком суми гарантії та не надає принципалу права на повернення сплаченої суми гарантії, оскільки забезпечене гарантією зобов`язання виконане неналежним чином; 6) право на повернення забезпечення виконання договору не виникає у принципала в даному разі, оскільки забезпечення виконання договору він не здійснив, а здійснив банк і не шляхом сплати суми гарантії бенефіціару, а шляхом надання гарантом банківської гарантії – одностороннього правочину. 
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 17.03.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Укргазвидобування» (вх.№574П) на рішення Господарського суду Полтавської області від 12.02.2025 у справі №917/1815/24, встановлено учасникам справи строк по 04.04.2025 для подання відзиву на апеляційну скаргу, заяв, клопотань та письмових пояснень з доказами їх надсилання іншим учасникам провадження, повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 15.04.2025.

Дочірнє підприємство «Ньютек Юкрейн» також звернулося до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення Господарського суду Полтавської області від 12.02.2025 р. у справі №917/1815/24 у частині задоволення первісного позову про стягнення з Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» на користь Акціонерного товариства «Укргазвидобування» 569573,48 грн пені, 813427,73 грн штрафу та 16596,01 судового збору, а також в частині відмови в задоволенні вимоги за зустрічним позовом про стягнення з Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на користь Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» суму відшкодування комісії за сплату вимоги у розмірі 4165,62 грн. Прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні первісного позову про стягнення з Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» 569573,48 грн пені, 813427,73 грн штрафу та 16 596,01 судового збору та задовольнити вимогу за зустрічним позовом про стягнення з Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на користь Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» суму відшкодування комісії за сплату вимоги у розмірі 4165,62 грн. У частині задоволення вимоги про стягнення з Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на користь Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» суми забезпечення виконання договору у розмірі 1165624,71 грн та 13987,49 судового збору рішення Господарського суду Полтавської області від 12.02.2025 р. у справі №917/1815/24 залишити без змін. Судові витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 21056,22 грн. стягнути з Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на користь Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн».
В обґрунтування апеляційної скарги позивач за зустрічним позовом посилається на те, що суд першої інстанції неправильно визначив момент настання форс-мажорних обставин, ототожнюючи перші випадки обстрілів території Ізраїлю з впливом на логістику, адже насправді фактичні обмеження міжнародного судноплавства та зміни в логістичних ланцюгах відбулися вже після укладення договору, а датою фактичного початку форс-мажорних обставин, як таких, що безпосередньо вплинули на виконання зобов`язання ДП «Ньютек Юкрейн» з поставки товару на користь АТ «Укргазвидобування», слід вважати дату повідомлення виробником товару та перевізником про проблеми з доставкою вантажів Червоним морем та зміну маршруту доставки, тобто 29.12.2023. Тому висновки суду першої інстанції про відсутність форс-мажорних обставин та невчасне повідомлення з боку ДП «Ньютек Юкрейн» на адресу АТ «Укргазвидобування» про настання форс-мажорних обставин, є помилковими. 
Крім того, ДП «Ньютек Юкрейн» вважає, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у задоволенні вимоги про стягнення комісії за виконання банківської гарантії, оскільки внаслідок незаконного стягнення банківської гарантії воно змушене було сплатити комісію банку у розмірі 4165,62 грн., які є витратами, які позивач за зустрічним позовом, не поніс, якби відповідач, за зустрічним позовом, діяв правомірно. 
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 20.03.2025 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» (вх.№549П) на рішення Господарського суду Полтавської області від 12.02.2025 у справі №917/1815/24, об`єднано розгляд апеляційних скарг Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» та Акціонерного товариства «Укргазвидобування» на рішення Господарського суду Полтавської області від 12.02.2025 у справі №917/1815/24 в одному апеляційному провадженні, встановлено учасникам справи строк по 10.04.2025 для подання відзиву на апеляційну скаргу, заяв, клопотань та письмових пояснень з доказами їх надсилання іншим учасникам провадження, повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 15.04.2025.

01.04.2025 від Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» надійшов відзив на апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Укргазвидобування», у якому відповідач за первісним позовом просить залишити її без задоволення, а рішення Господарського суду Полтавської області від 12.02.2025 по справі №917/1815/24 у частині задоволення зустрічного позову про стягнення з АТ «Укргазвидобування» на користь Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» суми забезпечення виконання договору у розмірі 1165624,71 грн та 13987,49 судового збору залишити без змін, судові витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покласти на АТ «Укргазвидобування».
10.04.2025 від Акціонерного товариства «Укргазвидобування» надійшов відзив на апеляційну скаргу Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн», у якому позивач за первісним позовом просить відмовити у її задоволенні, а рішення Господарського суду Полтавської області від 12.02.2025 по справі №917/1815/24 в оскаржуваній частині – залишити без змін, судові витрати покласти на скаржника.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 15.04.2025 оголошено у судовому засіданні перерву до 13.05.2025.
Відповідно до розпорядження Східного апеляційного господарського суду щодо повторного автоматизованого розподілу справи, витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.05.2025 у зв`язку з відставкою судді Здоровко Л.М. та відпусткою судді Пуль О.А. для розгляду справи сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Крестьянінов О.О., суддя Білоусова Я.О., суддя Тарасова І.В.
У судовому засіданні представник АТ «Укргазвидобування» підтримав доводи та вимоги своєї апеляційної скарги, проти апеляційної скарги ДП «Ньютек Юкрейн» заперечував. 
Представники ДП «Ньютек Юкрейн» підтримали доводи та вимоги своєї апеляційної скарги, проти вимог апеляційної скарги АТ «Укргазвидобування» заперечували. 

Дослідивши матеріали справи, перевіривши в межах доводів та вимог апеляційної скарги законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила таке.
16.11.2023 між ДП «Ньютек Юкрейн» (постачальник) та АТ «Укргазвидобування» (покупець) в особі Філії Бурове управління «Укрбургаз» АТ «Укргазвидобування» укладено договір поставки №УБГ668/015-23 (далі - договір №УБГ668/015-23), відповідно до умов якого постачальник зобов`язується поставити покупцеві центратори пружинні для обсадної колони (далі- товар), зазначений у специфікації, що додається до договору і є його невід`ємною частиною), а покупець – прийняти і оплатити такий товар. Під поставкою сторони розуміють передачу товару постачальником для прийняття покупцем.
Відповідно до п. 1.2. договору №УБГ668/015-23 найменування/асортимент товару, одиниця виміру, кількість, ціна за одиницю товару та загальна вартість договору вказується у специфікації (далі – специфікація), яка є додатком №1 до договору та є його невід`ємною частиною. 
Ціна товару вказується в специфікації в гривнях з урахуванням ПДВ (п. 3.1 договору). Загальна ціна договору визначається загальною вартістю товару, вказаного у специфікації до цього договору та становить до 23312494,20 грн (п. 3.2 договору).
Згідно з п. 4.1 договору №УБГ668/015-23 розрахунки проводяться шляхом оплати покупцем з дати підписання сторонами акту приймання – передачі товару або видаткової накладної, та пред`явлення постачальником рахунку на оплату (інвойсу), шляхом перерахування на рахунок постачальника, на умовах зазначених у специфікації. 
Відповідно до п. 5.1 договору №УБГ668/015-23 строк поставки, умови та місце поставки товару, інформація про вантажовідправників і вантажоотримувачів вказується в специфікації до цього договору. 
Обсяг поставки товару (кожної партії товару) визначається в рознарядках покупця. Відвантаження товару проводиться тільки після отримання постачальником рознарядки. Відвантаження товару без рознарядки забороняється. Рознарядка постачальнику може направлятися покупцем в електронному вигляді на електронну адресу постачальника, вказану в Розділі ХІV даного договору (п. 5.2 договору №УБГ668/015-23). 
Згідно з п. 5.3 договору №УБГ668/015-23 датою прийняття товару є дата підписання уповноваженими представниками сторін акту приймання-передачі товару, форма якого наведена в додатку № 3 до цього договору, який є невід`ємною частиною (застосовується, якщо постачальник є нерезидентом в Україні) або видаткової накладної. Датою передачі постачальником товару для прийняття покупцем є дата прибуття товару до місця поставки зазначена у відповідному товаро-транспортному документі або дата підписання сторонами акту приймання-передачі товару, якщо покупець за допомогою товаротранспортних документів не може визначити дату їх передачі для прийняття. Право власності на товар, ризик випадкового знищення/пошкодження переходить від постачальника до покупця з дати підписання сторонами акту приймання-передачі товару або видаткової накладної (при наявності двох дат, датою підписання акту приймання-передачі товару або видаткової накладної вважається дата підписання Покупцем). 
Пунктом 5.11 договору №УБГ668/015-23 передбачено, що відповідальність за правильність та повноту оформлення товаросупровідних документів і наслідки, пов`язані із затримками при постачанні товару, приймає на себе постачальник. 
Відповідно до п 6.1 договору №УБГ668/015-23 покупець зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі сплачувати за прийнятий  товар у разі відсутності зауважень; приймати поставлений товар, у разі відсутності зауважень, згідно з актом приймання-передачі товару або видатковою накладною.
Згідно з п. 6.3 договору №УБГ668/015-23 постачальник зобов`язаний, зокрема, забезпечити поставку товару у строки, встановлені цим договором. 
Договір набирає чинності з дати його підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення печатками сторін (за наявності), за умови надання постачальником забезпечення виконання своїх зобов`язань по договору, які відповідають вимогам, вказаним у п. 10.2 цього договору і діє до 30.11.2024 (п. 10.1 договору №УБГ668/015-23).
Відповідно до п. 1 специфікації №1 від 16.11.2023 загальна вартість товару, що поставляється по цій специфікації, складає до 23312494,20 грн. Умови поставки товару: DDP (згідно Інкотермс 2010) – станція (склад) призначення відповідно до місця поставки, вказаного в п. 10 цієї специфікації (п. 2 специфікації). Пунктом 4 специфікації передбачені умови та строки оплати: оплата по факту поставки протягом 30 календарних днів від дати підписання видаткової накладної або акту приймання – передачі товару та пред`явлення постачальником рахунку на оплату. Виробник товару: Індія, Crimson Oilfield Services (п. 6 специфікації).

АТ «Укргазвидобування» звернулося до місцевого господарського суду з позовною заявою, в якій просило стягнути з ДП «Ньютек Юкрейн» 1383001,21 грн, з яких: 569573,48 грн - пеня, 813427,73 грн – штраф.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що граничною датою поставки товару є 15.04.2024. Часткова поставка товару вартістю 11692098,00 грн з ПДВ здійснена постачальником у період з 02.04.2024 по 12.04.2024, тобто у межах передбаченого договором строку. 
Поставка товару вартістю 11620396,20 грн з ПДВ здійснена постачальником у період з 28.05.2024 по 20.06.2024, тобто з порушенням визначеного договором строку поставки (15.04.2024), що стало підставою нарахування (у відповідності до п. 7.9 договору №УБГ668/015-23) пені 0,1% від вартості невчасно поставленого товару за кожен день прострочення – 569573,48 грн та штрафу у розмірі 7% від суми за невчасну поставку товару понад 30 днів – 813427,73 грн, всього 1383001,21 грн. 
На підтвердження своїх вимог позивачем надано: рознарядку на поставку, скрін направлення рознарядки, видаткові накладні: № РН-0000012 від 20.06.2024 на суму 3351717,90 грн., №РН – 0000011 від 29.05.2024 на суму 4427334,30 грн., №РН-0000010 від 28.05.2024 на суму 3841344,00 грн., №РН-0000009 від 12.04.2024 на суму 3752406,00 грн., №РН-0000008 від 11.04.2024 на суму 4301892,00 грн., №РН-0000007 від 02.04.2024 на суму 3637800,00 грн., ТТН №20240529/1 від 29.05.2024, ТТН №20240529/2 від 29.05.2024, ТТН №20240528/1 від 28.05.2024, ТТН №20240528/2 від 28.05.2024, ТТН №20240620/1 від 20.06.2024, лист ДП «Ньютек Юкрейн» від 01.03.2024 про настання форс-мажорних обставин, лист ДП «Ньютек Юкрейн» від 16.04.2024 про настання форс-мажорних обставин, лист ДП «Ньютек Юкрейн» від 09.05.2024, до якого додано сертифікат ТПП від 09.05.2024, лист ДП «Ньютек Юкрейн» від 01.07.2024, до якого доданий сертифікат ТПП від 01.07.2024, вимога АТ «Укргазвидобування» від 15.08.2024, яка адресована ДП «Ньютек Юкрейн» про сплату пені та штрафу у розмірі 1383001,21 грн з доказами її відправлення, відповідь ДП «Ньютек Юкрейн» від 20.08.2024 на вимогу, відповідь АТ «Укргазвидобування» від 29.08.2024 на лист від 20.08.2024, відповідь ДП «Ньютек Юкрейн» від 05.09.2024 на лист від 29.08.2024.

Заперечуючи проти позову відповідач у відзиві зазначив, що за результатами процедури публічних закупівель у формі відкритих торгів з особливостями за предметом « 23Т-288_43130000-3-Бурове обладнання (Центратори пружинні для обсадної колони») (оголошення №UA-2023-09-21-002998-а від 21.09.2023) між позивачем та відповідачем укладений договір поставки №УБГ668/015-23 від 16.11.2023. 
17.11.2023 ДП «Ньютек Юкрейн» отримало на електронні адреси рознарядку на поставку відповідно до договору №УБГ668/015-23 від 16.11.2023. Отже, відповідно до умов договору та специфікації - 15.04.2024 є кінцевою датою поставки товару. 
02.11.2023 між ДП «Ньютек Юкрейн» (покупець) та Crimson Oilfield Services (продавець) укладено специфікацію №5 до договору поставки №NTU/COS-2021-01 від 15.07.2021, предметом поставки за якою був товар, який ДП «Ньютек Юкрейн» мав в подальшому поставити АТ «Укргазвидобування» за договором від 16.11.2023 протягом 150 днів, тобто до 15.04.2024.
05.01.2023 між ДП «Ньютек Юкрейн» (замовник) та ТОВ «ДСВ Логістика» (експедитор) укладено договір на транспортно-експедиторське обслуговування №GC-01988, відповідно до якого експедитор розробляє оптимальний маршрут перевезення контейнерів з вантажами замовника, організовує доставку контейнерів з вантажами замовника морським та/або річковим видом транспорту, а також несе відповідальність за пошкодження/втрату/загублення вантажу згідно з вимогами міжнародно-правових актів. 
29.12.2023 ДП «Ньютек Юкрейн» отримало від виробника повідомлення щодо уточнення чи становлять перешкоду для відповідача події у Червоному морі. Також, 29.12.2023 ДП «Ньютек Юкрейн» звернулося до експедитора з метою уточнення наявності чи відсутності ускладнень руху вантажів через Червоне море, на що від експедитора надійшла відповідь щодо зміни руху перевізників, а саме через Південну Африку.
Отже, у зв`язку з призупиненням всіх контейнерних перевезень Червоним морем, спричиненого обстрілами суден, які йдуть міжнародними водами Червоним морем, на тлі воєнних дій у Секторі Гази, усі морські перевізники контейнерів були змушені змінити напрямок доставки вантажів через Південну Африку, що збільшило транзитний час доставки вантажів з Індії до України. Вказані обставини не залежали від волі постачальника. Мали надзвичайний та невідворотній характер й унеможливили виконання зобов`язання з поставки товару за договором до 15.04.2024.  
ДП «Ньютек Юкрейн» не міг передбачити такі події, як і передбачити наступну зміну маршруту перевезення від виробника товару з Індії. Відповідач стверджував, що відсутні альтернативні маршрути перевезення з Індії, які могли б зменшити час доставки товару, окрім як через Південну Африку. Наведене, на думку відповідача, свідчить про прямий причинно-наслідковий зв`язок між обставинами непереборної сили (форс-мажор) та неможливістю виконати зобов`язання з поставки товару АТ «Укргазвидобування» в термін, встановлений договором до 15.04.2024.
На підтвердження вказаних обставин відповідач надав, зокрема: договір поставки №NTU/COS-2021-01 від 15.07.2021, укладений між ДП «Ньютек Юкрейн» та Crimson Oilfield Services з додатковою угодою від 31.12.2021, а також специфікацію № 5; договір на транспортно-експедиторське обслуговування №GC-019888 від 05.01.2023 р., укладений між ДП «Ньютек Юкрейн» та ТОВ «ДСВ Логістика»; листування з Crimson Oilfield Services та ТОВ «ДСВ Логістика»; листування сторін щодо надання документального підтвердження виникнення форс-мажорних обставин; повідомлення про подання заяви до ТПП; заяви про засвідчення форс-мажорних обставин від 16.04.2024 та від 25.06.2024; листи-повідомлення УБГ щодо подання заяви до ТПП; сертифікати ТПП №5300-24-0954 від 09.05.2024 та №5300-24-1272 від 01.07.2024; Протокол позачергового засідання національних координаційних центрів Джибутійського кодексу поведінки та Джиддахської поправки щодо загроз у Червоному морі №1 від 18.03.2023 та №2 від 15.01.2024; Повідомлення Міжнародній морській організації від Уряду держави Ізраїль від 29.11.2023 та від Уряду Республіки Ємен від 25.01.2024; лист ДП «Ньютек Юкрейн» від 19.03.2024, адресований ТОВ «ДСВ Логістика» щодо збільшення термінів поставки та відповідь від 21.03.2024 на вказаний лист; інвойси, пакувальні листи та коносаменти, що стосуються перевезення вантажу від виробника товару; Резолюцію Ради Безпеки ООН 2722 (2024) від 10.01.2024. 

Також ДП «Ньютек Юкрейн» звернулося із зустрічною позовною заявою про стягнення з АТ «Укргазвидобування» на свою користь забезпечення виконання договору №УБГ668/015-23 у розмірі 1165624,71 грн та суми відшкодування комісії за сплату вимоги у розмірі 4165,62 грн. 
В обґрунтування зустрічного позову ДП «Ньютек Юкрейн» вказало, що 13.11.2023 ПАТ «Банк Восток» видало банківську гарантію №КГ2018-0150-118, якою безвідклично та безумовно та без заперечень зобов`язалося виплатити бенефіціару (АТ «Укргазвидобування») на вимогу будь-яку суму вказану у вимозі бенефіціара, що не перевищує UAH 1165624,71 грн, не пізніше 5 робочих днів з дати отримання вимоги бенефіціара, що містить пояснення, у чому полягає порушення принципалом зобов`язань, без необхідності подання будь-яких інших документів або виконання будь-яких інших умов, надання додаткових обґрунтувань. 
13.09.2024 ДП «Ньютек Юкрейн» отримало лист від банку про отримання останнім вимоги АТ «Укргазвидобування» щодо виконання зобов`язання за гарантією на суму 1165624,71 грн, у зв`язку з порушенням ДП «Ньютек Юкрейн» умов договору, а саме невиконання договірних зобов`язань у встановлені договором строки. 
16.09.2024 від ПАТ «Банк Восток» надійшов лист-повідомлення за вих. №27/2/2/6613 про визнання банком вимоги АТ «Укргазвидобування» такою, що становить належне представлення та про здійснення сплати за гарантією №КГ2018- 0150-118 в сумі 1165624,71 грн не пізніше 18.09.2024 за рахунок коштів, які були перераховані ДП «Ньютек Юкрейн» в якості забезпечення за договором, на рахунок відкритий ДП «Ньютек Юкрейн» у ПАТ «Банк Восток».
Крім того, на виконання листа-повідомлення №27/2/2/6613 від 16.09.2024 ДП «Ньютек Юкрейн» 18.09.2024 сплатило ПАТ «Банк Восток» комісію за виконання вимоги у розмірі 4165,62 грн. 
Проте, позивач за зустрічним позовом зазначає, що він виконав умови договору з поставки товару у повному обсязі, хоча з порушенням строку поставки. При цьому порушення строку поставки сталося не з вини ДП «Ньютек Юкрейн», а через обставини непереборної сили (форс-мажор), що виключає відповідальність за таке порушення. 
Окрім цього, оскільки ДП «Ньютек Юкрейн» здійснило повне виконання зобов`язання з поставки товару за договором, то наявні підстави для застосування до правовідносин положень статті 27 Закону України «Про публічні закупівлі» та пункту 10.3 договору у вигляді повернення АТ «Укргазвидобування» суми забезпечення виконання договору після виконання учасником-переможцем договору, а також комісію за виконання вимоги АТ «Укргазвидобування» у розмірі 4165,62 грн., оскільки ці витрати ДП «Ньютек Юкрейн» понесло у зв`язку з неправомірним стягненням АТ «Укргазвидобування» грошових коштів за банківською гарантією.
На підтвердження вказаних обставин позивачем за зустрічним позовом надано, зокрема: банківську гарантію №КГ2018-0150-118 від 13.11.2023; лист - повідомлення банка, адресований ДП «Ньютек Юкрейн» від 13.09.2024; вимога АТ «Укргазвидобування» від 11.09.2024; пояснення ДП «Ньютек Юкрейн» від 13.09.2024, адресоване ПАТ «Банк Восток» щодо банківської гарантії; лист – повідомлення банка від 16.09.2024, адресований ДП «Ньютек Юкрейн»; банківську виписку про перерахування коштів від 18.09.2024; вимогу ДП «Ньютек Юкрейн» від 23.09.2024, адресовану АТ «Укргазвидобування» про повернення забезпечення виконання договору у розмірі 1165624,71 грн та суму відшкодування комісії за сплату вимоги у розмірі 4165,62 грн та відповідь на вимогу від 08.10.2024.

Приймаючи оскаржуване рішення від 12.02.2025 суд першої інстанції дійшов висновку, що у даному випадку мало місце порушення договірних зобов`язань з боку відповідача, тому позовні вимоги за первісним позовом є правомірними, обґрунтованими, підтвердженими документально та нормами матеріального права та такими, що підлягають задоволенню. Посилання відповідача за первісним позовом на настання форс-мажорних обставин, як на підстави у відмові в задоволенні позову суд визнав необґрунтованими, у зв`язку з чим дійшов до висновку про відсутність підстав для звільнення відповідача за первісним позовом від відповідальності за невиконання зобов`язань за договором.
Стосовно зустрічного позову, місцевий господарський суд дійшов висновку про наявність безпосереднього зв`язку між виконанням позивачем за зустрічним позовом своїх зобов`язань, як постачальником щодо поставки товару, проте з порушенням строків визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) та правом на повернення суми забезпечення виконання договору після поставки всього обсягу товару. Суд першої інстанції зазначив, що з моменту прийняття товару припинилась підстава для подальшого забезпечення зобов`язання гарантією. При цьому суд також встановив, що в даному випадку сторони у договорі погодили, що забезпечення виконання договору повертається після виконання постачальником своїх зобов`язань без вказівки на належність такого виконання.
Стосовно вимоги позивача за зустрічним позовом про стягнення комісії за виконання вимоги у розмірі 4165,62 грн як збитків, суд першої інстанції дійшов висновку про необґрунтованість такої вимоги ДП «Ньютек Юкрейн», оскільки останнім не доведено наявності всіх чотирьох складових для стягнення комісії у вигляді збитків. 

Надаючи власну правову кваліфікацію обставинам справи, колегія суддів зазначає таке. 
Відповідно до ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини і юридичні факти.
Згідно зі ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Згідно з положеннями статей 626 - 629 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 664 ЦК України обов`язок продавця передати товар покупцеві вважається виконаним у момент: 1) вручення товару покупцеві, якщо договором встановлений обов`язок продавця доставити товар; 2) надання товару в розпорядження покупця, якщо товар має бути переданий покупцеві за місцезнаходженням товару. Договором купівлі-продажу може бути встановлений інший момент виконання продавцем обов`язку передати товар. Товар вважається наданим у розпорядження покупця, якщо у строк, встановлений договором, він готовий до передання покупцеві у належному місці і покупець поінформований про це. Готовий до передання товар повинен бути відповідним чином ідентифікований для цілей цього договору, зокрема шляхом маркування. Якщо з договору купівлі-продажу не випливає обов`язок продавця доставити товар або передати товар у його місцезнаходженні, обов`язок продавця передати товар покупцеві вважається виконаним у момент здачі товару перевізникові або організації зв`язку для доставки покупцеві.
Згідно зі ст. 691 ЦК України покупець зобов`язаний оплатити товар за ціною, встановленою у договорі купівлі-продажу, або, якщо вона не встановлена у договорі і не може бути визначена виходячи з його умов, - за ціною, що визначається відповідно до статті 632 цього Кодексу, а також вчинити за свій рахунок дії, які відповідно до договору, актів цивільного законодавства або вимог, що звичайно ставляться, необхідні для здійснення платежу.
Відповідно до ст. 692 ЦК України покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару.
Частинами 1, 2 ст. 712 ЦК України встановлено, що за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.
Згідно з приписами ст. 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки. 
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Згідно зі ст. 550 ЦК України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання. Проценти на неустойку не нараховуються. Кредитор не має права на неустойку в разі, якщо боржник не відповідає за порушення зобов`язання (стаття 617 цього Кодексу).
Відповідно до ст. 230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.
У разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг) (ст. 231 ГК України).
Судом першої інстанції вірно встановлено, що 17.11.2023 на електронну адресу, зазначену в розділі ХІV договору №УБГ668/015-23 «Місцезнаходження та банківські реквізити Сторін», відповідно до умов п.п. 5.2 вказаного договору, покупцем направлено «Рознарядку на поставку» передбаченого цим договором товару на суму 23312494,20 грн (вих. №УБГ9394-1 від 17.11.2023).
За умовами договору №УБГ668/015-23 строк поставки товару – протягом 150 календарних днів з дати отримання рознарядки, з можливістю дострокової поставки (п. 3 специфікації №1 від 16.11.2023), отже граничною датою поставки товару є 15.04.2024. 
Обставини направлення/отримання вказаної рознарядки, а також гранична дата поставки 15.04.2024 не заперечуються сторонами. 
Як свідчать матеріали справи, у період з 02.04.2024 по 12.04.2024, тобто до граничної дати поставки, відповідач за первісним позовом здійснив поставку товару на суму 11692098,00 грн, що підтверджується видатковими накладними № РН-0000007 від 02.04.2024, № РН-0000008 від 11.04.2024, № РН-0000009 від 12.04.2024.
Поставка товару на суму 11620396,20 грн здійснена постачальником у період з 28.05.2024 по 20.06.2024, тобто з порушенням визначеного договором №УБГ668/015-23 строку поставки (граничний строк 15.04.2024), що підтверджується видатковими накладними № РН-0000010 від 28.05.2024, № РН-0000011 від 29.05.2024, № РН-0000012 від 20.06.2024 та ТТН: №20240528/1 від 28.05.2024, №20240528/2 від 28.05.2024, №20240529/1 від 29.05.2024, №20240529/2 від 29.05.2024, № 20240620/1 від 20.06.2024, № 20240620/2 від 20.06.2024, та не заперечується ДП «Ньютек Юкрейн». 
Пунктом 7.9 договору №УБГ668/015-23 визначено, що у разі прострочення постачальником виконання зобов`язань з поставки товару, останній сплачує покупцю пеню у розмірі 0,1 % від вартості із врахуванням ПДВ непоставленого або несвоєчасно поставленого товару за кожен день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково сплачує штраф у розмірі 7% від вказаної вартості. Сторони домовились, що нарахування пені здійснюється до моменту належного виконання постачальником порушеного зобов`язання. 
За порушення умов п. 5.1, пп. 6.3.1 договору №УБГ668/015-23, п. 3 специфікації №1 від 16.11.2023, на підставі п. 7.9 вказаного договору відповідачу за первісним позовом нараховано пеню 0,1% від вартості невчасно поставленого товару за кожен день прострочення – 569573,48 грн. та штраф у розмірі 7% від суми за невчасну поставку товару понад 30 днів – 813427,73 грн., всього: 1383001,21 грн.
Враховуючи порушення постачальником строків поставки товару, вказані вимоги визнаються судом обґрунтованими. 
Водночас ДП «Ньютек Юкрейн» зазначає про наявність форс-мажорних обставин, що на його думку, є підставою для звільнення його від відповідальності за порушення строків поставки товару. 
Згідно зі ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.
Відповідно до ст. 617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.
Згідно із ч. 2 ст. 218 ГК України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.
Статтею 14 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» передбачено, що Торгово-промислова палата України здійснює свою діяльність відповідно до цього Закону, інших законів, нормативно-правових актів та свого Статуту. Торгово-промислова палата України відповідно до цього Закону та свого Статуту здійснює представницькі функції як в Україні, так і за її межами, об`єднує торгово-промислові палати та координує їх діяльність. Торгово-промислова палата України: відкриває свої представництва та філії в інших країнах, а також засновує разом із зарубіжними партнерськими організаціями як в Україні, так і за її межами змішані торгово-промислові палати, ділові ради та інші спільні організації; засвідчує форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили), а також торговельні та портові звичаї, прийняті в Україні, за зверненнями суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб; засвідчує форс-мажорні обставини відповідно до умов договорів за зверненнями суб`єктів господарської діяльності, що здійснюють будівництво житла (замовників, забудовників); веде недержавний реєстр українських підприємців за їх згодою, фінансовий стан яких свідчить про їх надійність як партнерів у підприємницькій діяльності в Україні та за її межами. Порядок ведення зазначеного реєстру визначається Торгово-промисловою палатою України. Торгово-промислова палата України має право одержувати в установленому порядку від міністерств, інших центральних органів виконавчої влади інформацію та матеріали, необхідні для виконання покладених на неї завдань. При Торгово-промисловій палаті України діють Міжнародний комерційний арбітражний суд і Морська арбітражна комісія, діяльність яких регулюється законодавством України. Торгово-промислова палата України представляє інтереси своїх членів у Міжнародній торговій палаті, а також в інших міжнародних організаціях з питань підприємницької діяльності.
Відповідно до ст. 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно. Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
Отже, відповідно до вищезазначених положень законодавства форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні і невідворотні обставини за даних умов здійснення господарської діяльності, що об`єктивно унеможливлюють виконання особою зобов`язань за умовами договору, обов`язків, передбачених законодавством.
Надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ. Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості.
Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам. Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести, а не лише таким, що викликає складнощі, або є економічно невигідним.
Між обставинами непереборної сили та неможливістю належного виконання зобов`язання має бути причинно-наслідковий зв`язок. Тобто неможливість виконання зобов`язання має бути викликана саме обставиною непереборної сили, а не обставинами, ризик настання яких несе учасник правовідносин.
Відповідно до п. 8.1. договору №УБГ668/015-23 сторони звільняються від відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов`язань за цим договором у разі виникнення обставин непереборної сили, (форс-мажорних обставин), які не існували під час укладання договору та виникли поза волею сторін. Обставинами непереборної сили є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання стороною зобов`язань, передбачених умовами договору (аварія, катастрофа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, війна тощо). Не вважаються обставинами непереборної сили (форс-мажорними обставинами), зокрема, порушення зобов`язань контрагентами сторони – боржника необхідних коштів, фінансова та економічна криза, дефолт, зростання офіційного та комерційного курсів іноземної валюти та національної валюти, тощо.
Сторона, що не може виконувати зобов`язання за цим договором унаслідок дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин), повинна не пізніше ніж протягом 7 днів з моменту їх виникнення повідомити у письмовій формі або листом на електронну пошту про це іншу сторону. В такому повідомленні повинна бути вказана наступна інформація: конкретні обставини непереборної сили, дата та місце виникнення таких обставин, їх очікувану тривалість (якщо таку можна визначити), та реквізити цього договору (номер та дату). Наслідком не повідомлення чи порушення строку повідомлення про обставини непереборної сили (форс-мажорні обставини) або відсутність інформації, яку повинно мати таке повідомлення, є втрата права такої Сторони посилатися на дії обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин), як причину невиконання чи порушення строків виконання зобов`язань (п. 8.2 договору №УБГ668/015-23).
В матеріалах справи містяться два сертифікати ТПП: від 09.05.2024 №5300-24-0954, дата настання - 03.01.2024, дата закінчення – тривають на 09.05.2024; від 01.07.2024 №5300-24-1272, дата настання – 03.01.2024, дата закінчення – 20.06.2024. 
Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 19.08.2022 у справі №908/2287/17 зазначив, що сертифікат торгово-промислової палати, який підтверджує наявність форс-мажорних обставин, не може вважатися беззаперечним доказом їх існування, а повинен критично оцінюватися судом з урахуванням встановлених обставин справи та у сукупності з іншими доказами (подібні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 14.02.2018 у справі №926/2343/16, від 16.07.2019 у справі № 917/1053/18 та від 25.11.2021 у справі № 905/55/21). Адже визнання сертифіката торгово-промислової палати беззаперечним та достатнім доказом про існування форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) без надання судом оцінки іншим доказам суперечить принципу змагальності сторін судового процесу.
Тобто, навіть у разі наявності сертифікату ТПП України про форс-мажорні обставини, суд має оцінювати цей доказ у сукупності з іншими.
Колегія суддів зазначає, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру і при їх виникненні сторона, яка посилається на них, як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для цього конкретного випадку виконання господарського зобов`язання.
В будь-якому разі сторона зобов`язання, яка його не виконує, повинна довести, що в кожному окремому випадку саме ці конкретні обставини мали непереборний характер саме для цієї конкретної особи при виконанні нею конкретних договірних зобов`язань. І кожен такий випадок має оцінюватись судом незалежно від наявності засвідчених компетентним органом обставин непереборної сили.
У спірних питаннях колегія суддів також наголошує на тому, що посилання на наявність обставин форс-мажору використовується стороною, яка позбавлена можливості виконувати договірні зобов`язання належним чином, для того, щоб уникнути застосування до неї негативних наслідків такого невиконання. Інша ж сторона договору може доводити лише невиконання/неналежне договору контрагентом, а не наявність у нього форс-мажорних обставин (як обставин, які звільняють сторону від відповідальності за невиконання). Доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору (постанови Верховного Суду від 15.06.2018 у справі №915/531/17, від 26.05.2020 у справі №918/289/19, від 17.12.2020 у справі №913/785/17, від 30.11.2021 у справі №913/785/17 та від 07.06.2023 у справі №906/540/22).
Згідно з наведеними позиціями Верховного Суду факт наявності для сторони форс-мажорних обставин слід встановлювати в кожному конкретному випадку на підставі доказів, які містяться в матеріалах справи.
Також Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи на підставі доказів у порядку статті 86 ГПК України.
Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує.
Колегія суддів також враховує, що висновки щодо застосування приписів 13, 14, 73-74, 76-79, 86 ГПК України є загальними і усталеними у правозастосовній практиці.
Отже, істинність твердження відповідача за первісним позовом, що воєнні дії у Секторі Гази, призупинення контейнерних перевезень Червоним морем та змінна напрямку доставки вантажів через Південну Африку позбавило його можливості належного виконання договірних зобов`язань за даних умов, як і взагалі наявність таких обставин, ураховуючи принципи змагальності, диспозитивності, рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, підлягали доведенню відповідачем перед судом.
ДП «Ньютек Юкрейн» зазначає, що договір №УБГ668/015-23 укладено 16.11.2023, тобто до настання форс-мажорних обставин (призупинення всіх контейнерних перевезень Червоним морем, через обстріл суден, які йдуть міжнародними водами Червоного моря). Ці обставини не були пов`язані з недбалістю або неправомірними діями з боку ДП «Ньютек Юкрейн», а виникли внаслідок обставин, за які сторони не відповідають.
Водночас, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив, що за наданими відповідачем за первісним позовом Повідомленням Міжнародній морській організації від Уряду держави Ізраїль від 29.11.2023 щодо безпеки у морі та напади на комерційні судна з бору Ісламської Республіки Іран та її представників, хуситів у Ємені вбачається, що обстріли розпочалися ще 19 жовтня 2023 року.
Тобто щонайменше з жовтня 2023 року було відомо про загострення ситуації і обстріли в цьому регіоні, тоді як договір №УБГ668/015-23 між сторонами укладено 16.11.2023, а рознарядка на поставку товару отримана відповідачем 17.11.2023, тобто вже після початку обстрілів, що спростовує твердження відповідача в цій частині. При цьому протоколи позачергових засідань національних координаційних центрів Джибутійського кодексу поведінки та Джиддахської поправки щодо загроз у Червоному морі №1 від 18.12.2023 та №2 від 15.01.2024, Резолюція Ради Безпеки ООН 2722 (2024) від 10.01.2024 не спростовують наведеного. 
Крім того, колегія суддів враховує, що обставини на які постилається відповідач за первісним позовом не завадили йому здійснити часткову поставку товару на суму 11692098,00 грн у строк, передбачений договором №УБГ668/015-23 у період з 02.04.2024 по 12.04.2024. 
Як визнали представники відповідача, перша партія товару була відвантажена для перевезення 04.12.2023 та була доставлена покупцю 02.04.2024, при цьому перевезення здійснювалось вже іншим шляхом, ніж через Червоне море.
При цьому, як на підставу неможливості відвантажити товар у повному обсязі та відповідно здійснити поставку всього товару, а не партіями, ДП «Ньютек Юкрейн» посилається на те, що товар вироблявся поступово за графіком, тобто на час відвантаження першої партії 04.12.2023 він ще не був виготовлений у повному обсязі. 
Проте, такі посилання відповідача за первісним позовом суд не може прийняти до уваги, оскільки хоча й договором поставки №УБГ668/015-23 передбачалася можливість поставки товару партіями, проте вказані вище обставини перебували у площині правовідносин ДП «Ньютек Юкрейн» з іншими контрагентами та цілком залежали від його волі. А тому обставини виготовлення товару поступово, частинами не звільняли постачальника від обов`язку поставити його покупцю у визначений договором строк. Отже відповідні ризики, пов`язані з процесом виготовлення товару контрагентами ДП «Ньютек Юкрейн», не можуть перекладатися на покупця.
Крім того, у п. 1.3 договору №УБГ668/015-23 зазначено, що постачальник гарантує, що товар, який є предметом договору належить йому на праві власності або іншому речовому праві, що надає йому право розпоряджатися товаром, є новим і не був у використанні, не перебуває під забороною відчуження, арештом, не є предметом застави та іншим засобом забезпечення виконання зобов`язань перед будь-якими фізичними або юридичними особами, державними органами і державою, а також не є предметом будь-якого іншого обтяження чи обмеження, передбаченого чинним законодавством України.
Проте, як було зазначено, представники ДП «Ньютек Юкрейн» визнали, що на час укладання відповідного договору товар ще не був виготовлений у повному обсязі, тобто постачальник всупереч наданим в договорі гарантіям взяв на себе зобов`язання щодо поставки покупцю ще неіснуючого товару. 
ДП «Ньютек Юкрейн» також не заперечується, що поставка першої партії товару, яка була відвантажена 04.12.2023 (тобто вже під час ускладнення ситуації у Червоному морі), та перевезення якої здійснювалась вже не «традиційним» шляхом, була передана покупцю в строк згідно з договором. Таким чином, обставини, які ДП «Ньютек Юкрейн» просить визнати як форс-мажорні, вже існували під час здійснення першої частини поставки та не завадили виконати її в строк. 
Крім того, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду, що умови договору від 16.11.2023 не передбачають конкретного маршруту перевезення від виробника товару з Індії чи будь-яких застережень щодо його руху виключно Червоним морем тощо. 
При цьому будучи обізнаним про зміни напрямку перевезення постачальник мав опікуватися про якнайшвидше виготовлення та відвантаження другої партії товару для доставки її у строк встановлений договором. Відповідачем за первісним позовом не доведено належними та допустимими доказами неможливості доставки товару іншими маршрутами та видами транспорту або іншими контрагентами. Водночас, колегія суддів наголошує, що правовідносини між ДП «Ньютек Юкрейн» та його контрагентами Crimson Oilfield Services та ТОВ «ДСВ Логістика» не мають впливати на позивача та не є підставою для звільнення від відповідальності. 
Отже, відповідачем за первісним позовом не доведено існування обставин (не самих по собі, а для даного конкретного випадку), що перешкоджали б йому виконати обов`язок за договором. Тобто, відповідачем не доведено наявності причинно-наслідкового зв`язку між обставинами, на які він посилається, та неможливістю належного виконання ним свого зобов`язання за договором.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що ДП «Ньютек Юкрейн» лише листом від 03.01.2024 вих. №01/001 звернулося на електронну адресу філії БУ «Укрбургаз», в якому посилаючись на п. 8.2. договору поставки №УБГ668/015-23 від 16.11.2023, повідомило, що 18.12.2023 Міжнародна палата судноплавства та Міжнародна морська організація заявили про загострення ситуації з безпекою в південній частині Червоного моря, спричиненою нападами на комерційні судна та їх захопленнями в районі Червоного моря та Суецького каналу.
Водночас, судом першої інстанції вірно встановлено, що з поданого самим відповідачем повідомлення Міжнародній морській організації від Уряду держави Ізраїль від 29 листопада 2023 року щодо обстрілів (арк. справи 177-178, том 1) вбачається, що обстріли розпочалися ще 19 жовтня, 1 листопада, 14 листопада 2023 року. Тобто щонайменше з жовтня 2023 року було відомо про загострення ситуації і обстріли в цьому регіоні, тоді як договір між сторонами укладено 16.11.2023 року, а рознарядка на поставку товару отримана відповідачем 17.11.2023 року, тобто вже після початку обстрілів, що спростовує твердження відповідача в цій частині.
Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем не доведено ні факту винятковості обставин невиконання взятого ним на себе зобов`язання, ні дотримано строків повідомлення про форс-мажорні обставини, що давало підстави позивачу для нарахування штрафних санкцій.

Стосовно зустрічних позовних вимог ДП «Ньютек Юкрейн», колегія суддів зазначає таке. 
Відповідно до п. 10.2. договору №УБГ668/015-23 вимоги забезпечення виконання зобов`язань по договору постачальником: забезпечення виконання зобов`язань по договору здійснюється до укладення договору шляхом надання банківської гарантії або стендбай акредитиву виконання зобов`язань по договору. Банківська гарантія або стендбай акредитив повинна/ен відповідати вимогам, вказаним у типовій формі банківської гарантії/стендбай акредитиву виконання зобов`язань постачальником за договором, яка є додатком №5 до договору, та її/його сума повинна бути 5 % від загальної вартості (ціни) договору. 
Згідно з п. 10.3 договору №УБГ668/015-23 у випадку надання постачальником забезпечення виконання зобов`язань по договору у формі грошових коштів, банківської гарантії/стендбай акредитиву виконання зобов`язань, покупець повертає постачальнику таке забезпечення протягом 5 банківських днів з дня настання одного з випадків, зазначених нижче на реквізити постачальника вказані в договорі (для забезпечення виконання зобов`язань по договору у формі грошових коштів) або шляхом направлення відповідної інформації банку (для забезпечення виконання зобов`язань по договору у формі банківської гарантії/стендбай акредитиву виконання зобов`язань) у наступних випадках:
А) після виконання постачальником своїх зобов`язань за договором в повному обсязі;
В) за рішенням суду, яке набрало законної сили, щодо повернення забезпечення договору у випадку визнання результатів процедури закупівлі/спрощеної закупівлі недійсними або договору про закупівлю нікчемним;
С) в інших випадках, передбачених чинним законодавством України, що регулює публічні закупівлі 
13.11.2023 «Банк Восток» складена банківська гарантія, відповідно до якої банк, як гарант гарантує належне виконання ДП «Ньютек Юкрейн» (принципал) зобов`язань по виконанню контракту /договору, що укладається за результатами закупівлі (оголошення №UA-2023-09-21-002998-а від 21.09.2023), укладеного принципалом з АТ «Укргазвидобування» (бенефіціар). Гарант справжнім безвідклично та безумовно та без заперечень зобов`язується виплатити бенефіціару на вимогу будь-яку суму вказану у вимозі бенефіціара, що не перевищує 1165624,71 грн, не пізніше 5 робочих днів з дати отримання вимоги бенефіціара, що містить пояснення, у чому полягає порушення принципалом зобов`язань, без необхідності подання будь-яких інших документів або виконання будь-яких інших умов, надання додаткових обґрунтувань. Вимога може бути представлена, зокрема, в електронній формі ключовим SWIFT повідомленням. Ця гарантія є окремим видом забезпечення виконання зобов`язань за договором. Сплата гарантом грошової суми по цій гарантії на вимогу бенефіціара не звільняє принципала від обов`язку сплатити неустойку (пеню, штрафи), передбачені договором. Усі платежі за гарантією мають бути виконані гарантом на користь бенефіціара незалежено від будь-яких заперечень принципала або будь-якої третьої сторони. Сторона відповідальна за сплату будь-яких витрат - принципал. 
Як свідчать матеріали справи, 13.09.2024 ДП «Ньютек Юкрейн» отримало від гаранта лист за вих. №27/2/2/6576, в якому повідомлялось про отримання 11.09.2024 банком SWIFT повідомлення від АТ «Укргазвидобування» з повним цитуванням вимоги бенефіціара від 09.09.2024 до банку про виконання зобов`язання за гарантією на суму 1165624,71 грн у зв`язку з порушенням принципалом умов договору, а саме невиконання принципалом договірних зобов`язань у встановлені договором строки. 
13.09.2024 ДП «Ньютек Юкрейн» надало пояснення банку щодо відсутності підстав для виплати АТ «Укргазвидобування» грошових коштів у сумі 1165624,71 грн за банківською гарантією. 
Листом від 16.09.2024 банк повідомив ДП «Ньютек Юкрейн» про те, що отримана банком вимога була визнана такою, що становить належне представлення і не пізніше 18.09.2024 банком буде здійснено сплату бенефіціару за гарантією в сумі 1165624,71 грн за рахунок коштів, які були перераховані ДП «Ньютек Юкрейн» в якості забезпечення за договором. Також, банк просив сплатити комісію за виконання вимоги у розмірі 4165,62 грн.
Сплата коштів підтверджується випискою по рахунку від 18.09.2024. Також ДП «Ньютек Юкрейн» сплатило банку комісію за виконання вимоги у розмірі 4165,62 грн, що підтверджується платіжною інструкцією №2430 від 18.09.2024.
ДП «Ньютек Юкрейн» направило АТ «Укргазвидобування» вимогу, в якій просило повернути суму забезпечення виконання договору та суму відшкодування комісії за сплату вимоги. 
У відповідь на вимогу АТ «Укргазвидобування» повідомило, що оскільки постачальником були порушенні зобов`язання за договором від 16.11.2023 щодо своєчасності поставки товару, тому було нараховано штрафні санкції та направлено вимогу від 15.08.2024 для сплати. Оскільки протягом 7 днів з дати направлення такої вимоги постачальником не було перераховано суму штрафних санкцій, тому у відповідності до Тендерної документації товариство має право стягнути забезпечення виконання договору про закупівлю. На цій підставі АТ «Укргазвидобування» зазначало, що вважає правомірним стягнення забезпечення виконання договору. 
Правовідносини, які виникли на підставі банківської гарантії підпадають під правове регулювання норм § 4 глави 49 Цивільного кодексу України та глави 22 Господарського кодексу України.
Відповідно до статті 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком, правом довірчої власності. Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі (стаття 547 ЦК України). Виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом (стаття 548 ЦК України). Стаття 560 ЦК України визначає, що за гарантією банк, інша фінансова установа (гарант) гарантує перед кредитором (бенефіціаром) виконання боржником (принципалом) свого обов`язку. Гарант відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником.
Статтею 200 ГК України визначено, що гарантія (банківська гарантія) є специфічним засобом забезпечення виконання господарських зобов`язань шляхом письмового підтвердження банком, іншою фінансовою установою задоволення вимог управненої сторони в розмірі повної грошової суми, зазначеної у письмовому підтвердженні, якщо третя особа (зобов`язана сторона) не виконає зазначене у ньому певне зобов`язання або настануть інші умови, передбачені у відповідному підтвердженні. Зобов`язання за банківською гарантією виконується лише на письмову вимогу управненої сторони. Гарант має право висунути управненій стороні лише ті претензії, висунення яких допускається гарантійним листом. Зобов`язана сторона не має права висунути гаранту заперечення, які вона могла б висунути управненій стороні, якщо її договір з гарантом не містить зобов`язання гаранта внести до гарантійного листа застереження щодо висунення таких заперечень.
Отже, у відносинах за гарантією беруть участь три суб`єкти - гарант, беніфіціар та принципал. Забезпечувальна функція гарантії полягає у тому, що вона (гарантія) забезпечує належне виконання принципалом його обов`язку перед беніфіціаром. Гарантія - це односторонній правочин, змістом якого є обов`язок гаранта сплатити кредитору-бенефіціару грошову суму відповідно до умов гарантії у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією. Тобто гарантія створює зобов`язання тільки для гаранта. Такий висновок викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2020 у справі № 904/1156/19.
Згідно із статтею 562 ЦК України зобов`язання гаранта перед кредитором не залежить від основного зобов`язання (його припинення або недійсності), зокрема і тоді, коли в гарантії міститься посилання на основне зобов`язання.
Основною із функцій гарантій, зокрема і банківської гарантії, є забезпечувальна функція, яка полягає в тому, що вона (гарантія) забезпечує належне виконання зобов`язань принципала перед бенефіціаром.
За змістом положень статей 561, 566 Цивільного кодексу України гарантія діє протягом строку, на який вона видана. Обов`язок гаранта перед кредитором обмежується сплатою суми, на яку видано гарантію. У разі порушення гарантом свого обов`язку його відповідальність перед кредитором не обмежується сумою, на яку видано гарантію, якщо інше не встановлено у гарантії.
Відповідно до частини першої статті 563 Цивільного кодексу України у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією, гарант зобов`язаний сплатити кредиторові грошову суму відповідно до умов гарантії.
Забезпечувальна функція банківської гарантії виявляється у відносинах між бенефіціаром та принципалом. Натомість у відносинах між бенефіціаром та гарантом виникає окреме грошове зобов`язання, незалежне від зобов`язання за участю бенефіціара та принципала. Тому гарант має сплатити грошову суму, якщо виконані саме умови гарантії. Втручатися у відносини між бенефіціаром та принципалом, зокрема вирішувати, чи виконав принципал грошове зобов`язання за договором між бенефіціаром та принципалом, а відтак і про те, чи припинене основне зобов`язання виконанням, гарант не вправі.
Положення закону про те, що кредитор повинен вказати, у чому полягає порушення боржником основного зобов`язання, забезпеченого гарантією (частина третя статті 563 Цивільного кодексу України), слугує меті ідентифікації порушення зобов`язання, а відтак, конкретизації банківської гарантії, і не вказує на обов`язок гаранта перевіряти таке порушення. Адже гарант може видати на користь одного й того ж бенефіціара декілька банківських гарантій за зверненням одного й того ж принципала у зв`язку з одним чи декількома договорами з бенефіціаром з різними умовами, що передбачають сплату за гарантіями у різних випадках.
Отже, кредитор-бенефіціар має право вимоги як за основним зобов`язанням, так і за незалежною від цього зобов`язання гарантією. Якщо він не отримає виконання за основним зобов`язанням, то, пред`явивши вимогу гаранту, отримає виконання.
Статтею 564 Цивільного кодексу України передбачено, що після одержання вимоги кредитора гарант повинен негайно повідомити про це боржника і передати йому копії вимоги разом з доданими до неї документами. Гарант повинен розглянути вимогу кредитора разом з доданими до неї документами в установлений у гарантії строк, а у разі його відсутності - в розумний строк і встановити відповідність вимоги та доданих до неї документів умовам гарантії.
Відповідно до частини першої статті 569 Цивільного кодексу України гарант має право на зворотну вимогу (регрес) до боржника в межах суми, сплаченої ним за гарантією кредиторові, якщо інше не встановлено договором між гарантом і боржником.
Згідно зі статтею 27 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник повертає забезпечення виконання договору про закупівлю:
1) після виконання переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі договору про закупівлю;
2) за рішенням суду щодо повернення забезпечення договору у випадку визнання результатів процедури закупівлі/спрощеної закупівлі недійсними або договору про закупівлю нікчемним;
3) у випадках, передбачених статтею 43 цього Закону;
4) згідно з умовами, зазначеними в договорі про закупівлю, але не пізніше ніж протягом п`яти банківських днів з дня настання зазначених обставин.
Тобто відповідно до положень пункту 10.3 договору №УБГ668/015-23, які узгоджуються з вимогами статті 27 Закону України «Про публічні закупівлі», забезпечення виконання договору повертається після виконання постачальником зобов`язань за договором.
Відповідно до частини першої статті 173 Господарського кодексу України господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.
Згідно статті 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Проте, в порушення умов пункту 10.3 договору №УБГ668/015-23 відповідач за зустрічним позовом не здійснив повернення банківської гарантії не зважаючи на повне виконання позивачем за зустрічним позовом зобов`язань за договором щодо поставки товару.
В свою чергу АТ «Укргазвидобування» ототожнює поняття «невиконання договору» та «несвоєчасне виконання договору». 
Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до статті 204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Доказів визнання недійсними чи розірвання договору поставки або визнання недійсним його окремих положень сторони не надавали. Будь-які заперечення щодо порядку та умов укладення договору поставки на час його підписання та на протязі виконання з боку сторін відсутні.
Необхідно зазначити, що відповідно до частини другої статті 27 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник повертає забезпечення виконання договору про закупівлю після виконання учасником-переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі договору про закупівлю, а також за рішенням суду щодо повернення забезпечення договору у випадку визнання результатів процедури закупівлі/спрощеної закупівлі недійсними або договору про закупівлю нікчемним; у випадках, передбачених статтею 43 цього Закону; згідно з умовами, зазначеними в договорі про закупівлю, але не пізніше ніж протягом п`яти банківських днів з дня настання зазначених обставин.
Тобто вказана норма Закону, яка безпосередньо регулює відносини суб`єктів господарювання у процедурі публічних закупівель, чітко передбачає момент повернення замовником забезпечення договору - після його виконання учасником-переможцем, у той час як можливість неповернення замовником забезпечення виконання договору існує лише у разі невиконання учасником умов договору.
При цьому, невиконання має місце лише у випадку відсутності дій, які складають зміст зобов`язання, а неналежним виконанням є виконання зобов`язання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 20.06.2019 у справі №910/6433/18, від 21.02.2020 року у справі №910/4460/19, від 14.01.2019 року у справі №910/3777/18.
Також, колегія суддів звертає увагу, що сторонами не заперечується, що товар за договором поставлений у повному обсязі, прийнятий та повністю сплачений, що свідчить про виконання постачальником зобов`язання за договором та прийняття такого виконання покупцем.
Наведене підтверджує те, що з моменту повного виконання постачальником договору та проведення остаточних розрахунків за товар у покупця виникло зобов`язання щодо повернення забезпечення виконання договору.
Приймаючи до уваги вищенаведене у сукупності та встановлені обставини повного виконання позивачем за зустрічним позовом зобов`язання з поставки товару за укладеним між сторонами договором, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про наявність підстав для повернення покупцем (відповідачем за зустрічним позовом) забезпечення виконання договору поставки.
При цьому колегія суддів також погоджується з висновком суду першої інстанції щодо необґрунтованості вимог позивача за зустрічним позовом про стягнення комісії за виконання вимоги у розмірі 4165,62 грн як збитків. 
Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків за порушення договірних зобов`язань, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника.
Відсутність хоча б одного із вказаних елементів, що утворюють склад правопорушення, не дає підстави кваліфікувати поведінку боржника як правопорушення та, відповідно, не може бути підставою застосування відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності, а саме відповідальності у вигляді збитків.
Протиправною вважається поведінка, яка порушує імперативні норми права або санкціоновані законом умови договору, внаслідок чого порушуються права іншої особи (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності). Під збитками розуміється матеріальна шкода, що виражається у зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права, та (або) применшенні немайнового блага тощо. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяними збитками виражається в тому, що протиправні дії заподіювача є причиною, а збитки є наслідком такої протиправної поведінки. Вина заподіювача збитків є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.
Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.
Відшкодуванню підлягають тільки збитки, які є об`єктивним наслідком протиправної поведінки, тобто між протиправною поведінкою і шкодою повинен бути причинний зв`язок, який полягає в тому, що протиправна поведінка за часом передує шкоді і породжує шкоду.
Обов`язковою умовою відповідальності є також вина, яка полягає у суб`єктивному ставленні особи до наслідків своїх неправомірних дій. Вина може бути у формі умислу (прямий, похідний) або необережності (грубої або простої).
Принцип змагальності передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.
Як вбачається з матеріалів справи, комісія в сумі 4165,62 грн сплачена не на користь АТ «Укргазвидобування», а на користь банка та стосується правовідносин між ДП «Ньютек Юкрейн» та ПАТ «Банк Восток». Умови щодо розміру і сплати комісії також встановлені не відповідачем за зустрічним позовом і від його волі не залежали.
У даному випадку виконання умов договору було забезпечено банківською гарантією №КГ2018-0150-118 від 13.11.2023, а відповідач за зустрічним позовом на підставі договору пред`явив вимогу про виконання зобов`язання за гарантією у зв`язку з порушенням ДП «Ньютек Юкрейн» умов договору, що відповідає умовам договору поставки та банківської гарантії. 
На підставі викладеного колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що позивачем за зустрічним позовом не доведено наявності всіх чотирьох складових для стягнення комісії в сумі 4165,62 грн. як збитків. 
Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно зі ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційних скарг без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись статтями 269, 270, 275, 281-284 ГПК України,

ПОСТАНОВИВ: 
Апеляційну скаргу Дочірнього підприємства «Ньютек Юкрейн» залишити без задоволення.
Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Укргазвидобування» залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Полтавської області від 12.02.2025 у справі №917/1815/24 залишити без змін. 
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.
Повна постанова складена 23.05.2025.

Головуючий суддя                                                                     О.О. Крестьянінов

Суддя                                                                                           Я.О. Білоусова  

Суддя                                                                                           І.В. Тарасова