ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Провадження № 33/821/239/25 Справа № 712/10533/24 Категорія: ст. 173 КУпАП   	Головуючий у І інстанції Рябуха Ю. В. Доповідач в апеляційній інстанції Белах А. В.	

 	 	

 	 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ   

30 травня 2025 року                                                                                                  м. Черкаси   

Суддя Черкаського апеляційного суду Белах А.В., за участі правопорушника ОСОБА_1 та потерпілої ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Соснівського райсуду м. Черкаси від 19.09.2024 р., якою ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. 
                                                Черкаси, громадянина України, який має се-
                                                редню освіту, працює директором ТОВ «3М»,
одружений, має на утриманні трьох дітей, 
проживає 
АДРЕСА_1 , 
притягнуто до адмінвідповідальності за ст. 173 КУпАП та на нього накладено адмінстягнення у виді штрафу в розмірі 51 грн., стягнуто судовий збір у сумі 605,60 грн., -

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до постанови суду, 7.05.2024 р. о 8:27 год. ОСОБА_1 перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , здійснив пошкодження вхідного замка дверей вказаної квартири шляхом залиття клеєм, чим порушував громадський порядок і спокій громадян та вчинив адмінправопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП. 

Не погоджуючись з постановою суду першої інстанції, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову суду та закрити провадження по справі у зв`язку з відсутністю в його діях складу адмінправопорушення. 
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що суд розглянув справу без його участі, чим позбавив можливості надати пояснення, докази та реалізувати право на захист. Його з потерпілого у цій інсценованій справі хотіли зробити винним. Крім того зауважує, що справу розглянути у його відсутність, до суду належним чином не викликався.
Відповідно до ст. 38 КУпАП, адмінстягнення може бути накладене не пізніш ніж чим три місяці з дня вчинення адмінправопорушення. Згідно протоколу, нібито вчинене ним правопорушення вчинене 7.05.2024 р., строк притягнення до адмінвідповідальності сплинув 7.08.2024 р., а постанова ухвалена 19.09.2025 р. з порушенням встановленого строку. 
Судом не допитано заявницю, не перевірено доказів пошкодження майна, відеозапис нічого не підтверджує. Звертає увагу суду, що з заявницею ніколи не мешкав, хоча були знайомі. В цілому умисел на створення даної ситуації міг виникнути у заявниці після шантажу на грошові кошти, однак всерйоз її дії не сприймав, припинив спілкування. 
Наголошує на свавільне втручання в право мирного користування майном, що проявилося в безпідставному накладенні на нього адмінстягнення, що призвело до незаконного стягнення коштів за судовий збір, штраф та рішення суду дало можливість арештувати особисті кошти і паралізувало діяльність здійснення керівництва критично важливої інфраструктури. 
Крім того просить поновити строк на апеляційне оскарження, оскільки про постанову суду дізнався з повідомлення ДВС про стягнення коштів на підставі постанови суду, у зв`язку з чим ним вживалися заходи встановлення підстав накладення стягнення, а тому вважає що строк на апеляційне оскарження почався саме з 19.03.2025 р., з дати коли він ознайомився з матеріалами справи.

Відповідно до вимог ст. 285 КУпАП постанова по справі про адмінправопорушення оголошується негайно після розгляду справи, а копія постанови протягом трьох днів вручається або висилається особі, щодо якої її винесено. 
Матеріали справи не містять даних про повідомлення ОСОБА_1 про дати судових засідань, справу розглянуто без його участі, копія судового рішення від 19.09.2024 р. ОСОБА_1 не направлялася. В матеріалах справи (а. пр. 17) наявна заява про ознайомлення від 19.03.2025 р. та заява про отримання відеозапису зі справи (а. пр. 17-19). 21.03.2025 р. апеляційну скаргу було сформовано в системі «Електронний суд» (а. пр. 21-22), тому апеляційний суд вважає поважною причиною пропуску строку на апеляційне оскарження, а тому необхідно поновити строк апеляційного оскарження постанови суду.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, заслухавши ОСОБА_1 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити з викладених у ній підстав, потерпілу ОСОБА_2 , яка заперечувала проти задоволення апеляції, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду першої інстанції, дослідивши мотиви і доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов до наступних висновків. 

Відповідно до вимог ч. 7 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. При цьому, він не обмежений її доводами, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, також апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або не-обґрунтованим відхилення їх місцевим судом.
Згідно ч. 8 ст. 294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право:
1) залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін;
2) скасувати постанову та закрити провадження у справі;
3) скасувати постанову та прийняти нову постанову;
4) змінити постанову.
Так, відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами по справі про адмінправопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адмінправопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
За змістом закону, протокол про адмінправопорушення, пояснення особи, свідків, висновок експерта тощо, є документами, що офіційно засвідчує подію адмінправопорушення і, відповідно до ст. 251 КУпАП, є джерелами доказів, на основі яких ґрунтується повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи та правильне її вирішення. Протокол про адмінправопорушення складається відповідно до вимог ст. ст. 254-256 КУпАП.
Відповідно до ст. 9 КУпАП, адмінправопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адмінвідповідальність.
Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адмінвідповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.
Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце. Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.
З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Склад адмінправопорушення, передбачений ст.173 КУпАП, є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.
Судом встановлено, що 7.05.2024 р. о 8:27 год. ОСОБА_1 перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , здійснив пошкодження вхідного замка дверей вказаної квартири шляхом залиття клеєм, чим порушив громадський порядок і спокій громадян та вчинив адмінправопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.
На обґрунтування вчинення ОСОБА_1 адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, матеріали справи містять: рапорт ст. ДОП СП ДОП Черкаського РУП ГУНП в Черкаській обл. к-на поліції Петровича О.І. з приводу намагання поспілкуватися на паркувальному майданчику за адресою м. Черкаси, вул. Одеська, 50 з водієм автомобіля Infiniti ОСОБА_1 з приводу пошкодження замку вхідних дверей ОСОБА_2 , зазначений автомобіль було блоковано за допомогою автомобіля свідків, однак ОСОБА_1 з автомобіля не виходив, спілкуватися не бажав, тому було прийняте рішення про складення протоколу про адмінправопорушення, зачитування вголос, що підтверджено підписками свідків; поясненнями свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , згідно яких вони стали свідками того, як поліцейські намагалися затримати керманича автомобіля Infiniti та на прохання поліцейського вони на своєму автомобілі перегородили виїзд з парковки автомобілю Infiniti, поліцейські намагалися спілкуватися з зазначеним водієм, однак він заблокувався в автомобілі і удавав що не чує поліцейських, в їх присутності поліцейські склали протокол про адмінправопорушення, водій зазначеного автомобіля не бажав ознайомлюватися з протоколом, поліцейські вголос зачитали протокол і вони, як свідки, поставили свої підписи в протоколі та надали письмові пояснення; протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від ОСОБА_2 та її пояснення, згідно якого 7.05.2024 р. о 15:20 год. в своїй квартирі за адресою АДРЕСА_2 , вона виявила несправний замок вхідних дверей, передивившись відео з камер спостереження виявила, що ОСОБА_1 підходив до квартири та щось там робив, про що написала заяву. 
На обґрунтування вчинення ОСОБА_1 адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суд першої інстанції послався на пояснення ОСОБА_2 , протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію (а. пр. 9), рапорт ст. інспектора- чергового СМ ЧРУП ГУНП в Черкаській обл. Танцюри В.В., в якому міститься повідомлення про те, що зі служби 102 надійшло повідомлення від ОСОБА_2 про пошкодження замків в квартирі (а. пр. 3), пояснення ОСОБА_5 , ОСОБА_4 (а. пр. 5, 6), рапорт ДОП СП ДОП Черкаського РУП ГУНП в Черкаській обл. О. Петровича, доданий диск з відеозаписом ( а. пр. 11). 
Допитана в суді апеляційної інстанції потерпіла ОСОБА_2 пояснила, що вона проживає у АДРЕСА_2 . 7.05.2024 р. вдень їй зателефонував її син і повідомив, він прийшов зі школи додому і не може відчинити двері у квартирі. Вона о 15:20 год. приїхала з роботи, побачила, що несправний замок вхідних дверей, замок скоріше за все залитий клеєм. Раніше вона встановила відеокамеру, передивившись відеозапис з камери спостереження вона виявила, що в цей день ОСОБА_1 підходив до квартири та щось там робив. Вона повідомила поліцію про цей випадок, написала заяву. Замки на вхідних дверях випилювали, а потім повністю поміняли на нові.
З урахуванням того, що протокол про адмінправопорушення є документом, який офіційно засвідчує факт вчинення особою неправомірних ді, є одним із джерел доказів та підставою подальшого провадження у справі, апеляційний суд вважає, що складений стосовно ОСОБА_1 протокол є належним доказом наявності в її діях складу адмінправопорушення.
Категоричне невизнання ОСОБА_1 своєї вини, апеляційний суд розцінює як бажання уникнути відповідальності за вчинення даного правопорушення, оскільки обставини, які викладені в апеляційній скарзі, не спростовують факт скоєння ОСОБА_1 дрібного хуліганства та не звільняють його від відповідальності за скоєне.
Доводи апелянта про те, що суд першої інстанції виніс незаконну постанову щодо нього у зв`язку з невідповідністю висновків судді фактичним обставинам справи, а також через порушення норм матеріального і процесуального права є необґрунтованими та спростовуються вказаними дослідженими та наведеними в постанові суду доказами.
Європейський суд з прав людини зазначав, що право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого в Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії» від 9.12.1994 р.). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх (рішення у справі «Хірвісаарі проти Фінляндії» від 27.09.2001 р.).
Суд першої інстанції обґрунтовано притягнув ОСОБА_1 до адмінвідповідальності за ст. 173 КУпАП та його вина підтверджується зібраними доказами, які містяться в матеріалах справи.
Інші доводи апеляції не стосуються обставин справи, а саме дії державних виконавців, виходять за межі протоколу про адмінправопорушення, а тому апеляційним судом не розглядаються.
Аналізом матеріалів справи встановлено, що викладений в постанові суду першої інстанції висновок про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, відповідає фактичним обставинам справи, є законним, обґрунтованим, повністю узгодженим із наявними в матеріалах справи доказами, в їх сукупності.
З урахуванням викладеного апеляційний суд приходить до висновку, що місцевим судом повно та всебічно досліджені матеріали справи та не вбачає підстав для скасування постанови суду першої інстанції.
Доводи апеляційної скарги про допущені порушення в процесі провадження у цій справі не ґрунтуються на матеріалах справи, із яких вбачається, що порушень закону, які б тягли скасування чи зміну постанови, допущено не було. Матеріали справи містять докази доведеності події адмінправопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та вини ОСОБА_1 у його вчиненні.

Керуючись ст. 294 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Поновити ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження постанови Соснівського райсуду м. Черкаси від 19.09.2024 р. 
Постанову Соснівського райсуду м. Черкаси від 19.09.2024 р., якою ОСОБА_1 визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП – залишити без змін, а його апеляційну скаргу - залишити без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя                                                Белах А.В.