ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2025 року 
м. Київ

справа №560/8302/22
адміністративне провадження № К/990/33681/24
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача Єресько Л.О.,
суддів: Соколова В.М., Білик М.В.
розглянув у порядку письмового провадження як суд касаційної інстанції справу №560/8302/22
за позовом  ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, порушену за
касаційною скаргою Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області 
на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2024 року, постановлену колегією у складі судді-доповідача Полотнянка Ю.П., суддів Смілянця Е.С., Драчук Т.О.
УСТАНОВИВ:
Обставини справи
1. Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 13.01.2023 у справі № 560/8302/22, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 17.10.2023, зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області (далі - відповідач, ГУ ПФУ) виготовити та надати ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивачка) копію розпорядження ГУ ПФУ від 27.02.2020, прийнятого по пенсійній справі ОСОБА_1 , шляхом передрукування оригіналу документу, що повністю відтворює зазначену у ньому інформацію (його зміст), із використанням шрифту розміром 12-14 друкарських пунктів відповідно до вимог пункту 7.2. ДСТУ 4163:2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», надати ОСОБА_1 інформацію стосовно супроводу програмного забезпечення АСОПД, яке використовувалось під час прийняття (виготовлення) розпорядження від 27.02.2020 по пенсійній справі, яка знаходиться у розпорядженні ГУ ПФУ, а у разі, якщо на цей час відповідач не володіє запитуваною інформацією - направити запит ОСОБА_1 в частині отримання цієї інформації належному розпоряднику, з одночасним повідомленням про це запитувача, виплатити на користь ОСОБА_1 відшкодування завданої моральної шкоди в розмірі 2000 (дві тисячі) грн. 
Також суд зобов`язав відповідача подати звіт про виконання рішення суду у двадцятиденний строк з дати набрання рішенням законної сили.
2. Відповідно до ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024 звіт відповідача прийнято в частині надання ОСОБА_1 копії розпорядження ГУ ПФУ від 27.02.2020 та виплати компенсації моральної шкоди в розмірі 2000 грн. У прийнятті звіту про виконання рішення суду в частині надання інформації стосовно супроводу програмного забезпечення АСОПД, яке використовувалось під час прийняття (виготовлення) розпорядження від 27.02.2020 відмовлено. Встановлено ГУ ПФУ новий строк десять днів з дати отримання цієї ухвали для подання звіту про повне виконання рішення суду в частині щодо надання ОСОБА_1 інформації стосовно супроводу програмного забезпечення АСОПД, яке використовувалось під час прийняття (виготовлення) розпорядження від 27.02.2020 по пенсійній справі ОСОБА_1 , яка знаходиться у розпорядженні відповідача, а у разі, якщо на цей час ГУ ПФУ не володіє запитуваною інформацією - направити запит ОСОБА_1 в частині отримання цієї інформації належному розпоряднику, з одночасним повідомленням про це запитувача.
3. Не погоджуючись із ухвалою Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024, відповідач подав апеляційну скаргу.
4. Разом з апеляційною скаргою відповідач подав клопотання, в якому просив поновити строк на апеляційне оскарження зазначеного судового рішення.
5. В обґрунтування вказаного клопотання апелянт зазначав, що через технічні проблеми у роботі Електронного суду, повідомлень щодо оскарженої ухвали на електронну адресу ГУ ПФУ, а також до електронного кабінету підсистеми Електронний суд не надходило. Крім того, скаржник зазначав, що про наявність оскарженої ухвали відповідачу стало відомо 23.05.2024, що підтверджується вхідним штампом ГУ ПФУ. За вказаних обставин апелянт вважає поважними причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024.
6. Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 18.07.2024 визнано неповажними причини пропуску строку на апеляційне оскарження та відмовлено у задоволенні клопотання ГУ ПФУ про поновлення строку на оскарження ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024.
7. Надаючи оцінку доводам ГУ ПФУ щодо поновлення строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції дійшов висновки, що відповідач не вказав підстав для поновлення строку, які б ґрунтувались на наявності вказаних обставин та не надав доказів неможливості отримання оскаржуваної ухвали в наслідок технічного збою у роботі Електронного суду. Апеляційний суд вказав, що державні органи є рівними перед законом і судом поряд з іншими учасниками справи, та зобов`язані діяти вчасно та в належний спосіб, в тому числі при оскаржені судових рішень в апеляційному порядку, та не можуть зловживати наданими їм процесуальними правами.
8. У підсумку суд апеляційної інстанції вказав, що апелянт не довів наявності обставин, що перешкоджали йому звернутись до суду в межах строку, визначеного статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), та становили об`єктивно непереборні перешкоди, які пов`язані з дійсними істотними труднощами у реалізації права на апеляційне оскарження судового рішення, причини пропуску строку апеляційного оскарження зазначені у клопотанні відповідача не є поважними, а тому цей суд не знаходить підстав для поновлення ГУ ПФУ строку на апеляційне оскарження ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024.
9. 18.07.2024 Сьомий апеляційний адміністративний суд постановив ухвалу якою апеляційну скаргу ГУ ПФУ на вказану ухвалу суду першої інстанції залишив без руху та запропонував апелянту протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку та вказати інші підстави для поновлення строку.
10. У межах строку, встановленого судом, апелянт подав клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення.
11. Ухвалою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 31.07.2024 відмовлено у задоволенні клопотання ГУ ПФУ про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024 та відмовлено у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою відповідача на вказану ухвалу Хмельницького окружного адміністративного суду у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ГУ ПФУ про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії.
12. Суд апеляційної інстанції дійшов до висновку, що у поданому на виконання вимог ухвали від 18.07.2024 про залишення апеляційної скарги без руху, у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення ГУ ПФУ вказав підстави, які вже наводились у клопотанні про поновлення такого строку при поданні апеляційної скарги до суду, які ухвалою від 18.07.2024 визнані апеляційним судом неповажними.
13. Щодо посилання скаржника на введення воєнного стану на території України, суд апеляційної інстанції вказав, що таке твердження не може бути поважною причиною для поновлення строку на подання апеляційної скарги без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу органу, що, в свою чергу, обумовило пропуск строку на подання апеляційної скарги. 
14. Оскільки ГУ ПФУ до клопотання не додало нових доказів підтвердження поважності причин пропуск строку апеляційного оскарження, крім тих, що вже надавались апеляційному суду, Сьомий апеляційний адміністративний суд, не вбачаючи підстав для визнання викладених апелянтом у клопотанні про поновлення строку апеляційного оскарження причин пропуску такого строку поважними, відмовив у задоволенні клопотання про поновлення строку та відмовив у відкриття апеляційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 299 КАС України, відповідно до якого суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
Провадження в суді касаційної інстанцій
15. Від ГУ ПФУ до Верховного Суду ( далі - Суд) надійшла касаційна скарга, в якій скаржник просить скасувати ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 31.07.2024 та направити справу до цього суду апеляційної інстанції для продовження розгляду.
15.1. На переконання касатора, висновки суду апеляційної інстанції щодо відмови у задоволенні клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024 є необґрунтованими та помилковими.
15.2. Скаржник просить суд касаційної інстанції врахувати, що у зв`язку з технічними проблемами у роботі Електронного суду, повідомлення щодо ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024 у справі                     № 560/8302/22 на електронну адресу головного управління, яка зв`язана з електронним кабінетом підсистеми Електронний суд не надходило. Про наявність ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024 відповідачу стало відомо 23.05.2024, про що свідчить вхідний штамп. Також скаржник посилається на введення в Україні воєнного стану, що, на думку ГУ ПФУ, безпідставно не було враховано судом апеляційної інстанції як поважна причина пропуску строку на апеляційне оскарження.
15.3. Касатор стверджує, що Сьомий апеляційний адміністративний суд, на порушення вимог статей 90 та 242 КАС України, не взяв до уваги доводи та докази, на які посилається відповідач, та безпідставно відмовив у відкритті апеляційного провадження.
16. Ухвалою Суду від 13.09.2024 відмовлено у задоволенні клопотання ГУ ПФУ про звільнення від сплати судового збору та залишено касаційну скаргу відповідача без руху, а ухвалою від 01.10.2024 відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою на ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 31.07.2024. 
17. Згідно з довідкою про доставку електронного листа ухвала про відкриття касаційного провадження доставлена до електронного кабінету ГУ ПФУ та           ОСОБА_1. 01.10.2024 о 19:55. Правом подати відзив на касаційну скаргу позивачка не скористалася, що відповідно до статті 338 КАС України не перешкоджає перегляду рішення суду апеляційної інстанції в касаційному порядку.
18. Ухвалою Суду від 23.04.2025 закінчено підготовчі дії у справі та призначено її до розгляду в порядку письмового провадження відповідно до вимог статті 345 КАС України.
Висновки Верховного Суду
Оцінка висновків суду апеляційної інстанції, рішення якого переглядається, та аргументів учасників справи
19. Перевіривши доводи касаційної скарги, виходячи з меж касаційного перегляду, визначених статті 341 КАС України, а також надаючи оцінку правильності застосування судом апеляційної інстанції норм процесуального права, колегія суддів виходить із такого.
20. Пунктом 8 частини другої статті 129 Конституції України серед основних засад судочинства закріплює забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
21. За приписами частини першої статті 293 КАС України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.
22. Право на апеляційне оскарження реалізується у спосіб подання в установленому порядку апеляційної скарги, форма та зміст якої також визначається процесуальним законом.
23. Умовою прийнятності апеляційної скарги до розгляду є її відповідність вимогам щодо форми і змісту, які визначені у статті 296 КАС України, а також дотриманні термінів її подачі, обов`язковому поданні переліку матеріалів, що повинні бути додані до неї, в тому числі і в частині сплати судового збору.
24. Відповідно до приписів статті 295 КАС України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, а на ухвалу суду - протягом п`ятнадцяти днів з дня його (її) проголошення.
24.1. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення (ухвали) суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
24.2. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:
1) на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;
2) на ухвалу суду - якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
24.3. Строк на апеляційне оскарження також може бути поновлений в разі його пропуску з інших поважних причин, крім випадків, визначених частиною другою статті 299 цього Кодексу.
25. Частиною третьою статті 298 КАС України визначено, що апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 295 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.
26. Таким чином процесуальне законодавство встановлює певний порядок дій суду при виявленні недоліків, зокрема, апеляційної скарги. Як у випадку невиконання вимог статті 296 КАС щодо форми та змісту скарги, так і вимог щодо дотримання строку апеляційного оскарження, зокрема, відсутності відповідного клопотання чи визнання вказаних у ньому підстав неповажними, - апеляційна скарга залишається без руху.
27. Якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі (пункт 4 частини першої статті 299 КАС України).
28. Отже, вказаною законодавчою нормою встановлено дві обставини, за яких суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження: якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження та якщо наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.
29. Приписи пункту 4 частини першої статті 299 КАС є імперативними та зобов`язують суд, у разі якщо особою у визначений строк не буде подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або у поданій заяві будуть наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження, визнані судом неповажними, відмовити у відкритті апеляційного провадження.
30. Такий підхід обумовлений тим, що право на оскарження судового рішення обмежене встановленим у законі строком на апеляційне оскарження, покликаним на дотримання принципу правової визначеності як одного з елементів верховенства права, та має дисциплінувати суб`єктів адміністративного судочинства.
31. Право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, зокрема, і встановленням строків для звернення до суду, якими чинне законодавство обмежує звернення до суду за захистом прав, свобод та інтересів. Це обумовлено специфікою спорів, які розглядаються в порядку адміністративного судочинства, а запровадження таких строків обумовлене досягненням юридичної визначеності у публічно-правових відносинах. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними. Відсутність цієї умови приводила б до постійного збереження стану невизначеності у публічно-правових відносинах.
32. Колегія суддів зазначає, що поновлення строку (у випадках, що не віднесені до регламентованих частини другої статті 295 КАС України) не є обов`язком суду, а є предметом його оцінки (розсуду) залежно від встановлених обставин, доводів і доказів сторін.
33. У разі подання апелянтом клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження суд повинен надати йому оцінку та вирішити шляхом визнання/невизнання причин пропуску такого строку поважними/неповажними.
34. Правовий інститут строків звернення до адміністративного суду за захистом порушеного права не містить вичерпного, детально описаного переліку причин пропуску такого строку чи критеріїв їх визначення. Натомість закон запроваджує оцінні, якісні параметри визначення причин їх недотримання - вони повинні бути поважними, реальними або, непереборними і об`єктивно нездоланними на час перебігу строків звернення до суду.
35. Частина друга статті 44 КАС України покладає на учасників справи обов`язок добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
36. Наведеними положеннями КАС України чітко окреслено характер процесуальної поведінки, який зобов`язує учасників справи діяти сумлінно, тобто проявляти добросовісне ставлення до наявних у них прав і здійснювати їх реалізацію таким чином, щоб забезпечити неухильне та своєчасне (без суттєвих затримок та зайвих зволікань) виконання своїх обов`язків, встановлених законом або судом, зокрема щодо дотримання строку звернення до суду.
37. Для цього учасник справи як особа, зацікавлена у поданні відповідного процесуального документа повинен вчиняти усі можливі та залежні від нього дії, використовувати у повному обсязі наявні засоби та можливості, передбачені законодавством.
38. Відповідно до частини першої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
39. Водночас, обов`язок доведення обставин, з якими сторона пов`язує поважність прчин пропуску строків звернення до суду, покладається на особу, яка звернулася до суду.
40. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08.10.2020 у справі                          № 9901/32/20 дійшла висновку, що інакшого способу визначити, які причини належить віднести до поважних, ніж через зовнішню оцінку (кваліфікацію) змісту конкретних обставин, хронологію та послідовність дій суб`єкта правовідносин перед зверненням до суду за захистом свого права, немає. Під таку оцінку мають потрапляти певні явища, фактори та їх юридична природа; тривалість строку, який пропущений; те, чи могли і яким чином певні фактори завадити вчасно звернутися до суду, чи перебувають вони у причинному зв`язку із пропуском строку звернення до суду; яка була поведінка суб`єкта звернення протягом цього строку; які дії він вчиняв, і чи пов`язані вони з готуванням до звернення до суду тощо.
41. Причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам: 1) це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; 2) це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; 3) ця причина виникла протягом строку, який пропущено; 4) ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
42. Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з позовною заявою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.
43. Отже, поновленню підлягають лише порушені з поважних причин процесуальні строки, встановлені законом. Строк звернення до суду, як одна із складових гарантії «права на суд», може і має бути поновленим, лише у разі наявності достатніх на те поважних причин.
44. Чітко визначені та однакові для всіх учасників справи строки звернення до суду, здійснення інших процесуальних дій є гарантією забезпечення рівності сторін та інших учасників справи. А для цього має бути також виконано умову щодо недопустимості безпідставного поновлення судами пропущеного строку (пункт 49 постанови Верховного Суду від 31.03.2021 у справі № 240/12017/19).
45. За доводами касаційної скарги ГУ ПФУ повторює ті самі причини, якими обґрунтовувала пропуск строку звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою на ухвалу суду першої інстанції, уважаючи, що апеляційний суд формально підійшов до оцінки наведених підстав.
46. У цій справі суд апеляційної інстанції відмовив у відкритті апеляційного провадження, оскільки вважав, що апеляційну скаргу подано за межами строків, визначених у статті 295 КАС України, за відсутності підстав, які б свідчили, що пропуск строку був пов`язаний з поважними причинами.
47. Положення статті 295 КАС України передбачають, що учасник справи, якому ухвала суду не була вручене у день її проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.
48. З частини п`ятої, шостої статті 251 КАС України випливає, що учасникам справи (їхнім представникам), які мають електронний кабінет, судові рішення надсилаються (вручаються) в електронній формі за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами.
49. Наведене узгоджується з вимогами статті 18 КАС України, відповідно до якої у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку (частина перша, шоста статті 18 КАС України).
50. Особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома       статті 18 КАС України).
51. Відповідно до абзацу другого пункту 5 частини шостої статті 251 КАС України якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.
52. Як убачається з матеріалів справи, ухвала Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024 постановлена у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
53. Згідно з довідкою про доставку електронного листа, копію ухвали суду першої інстанції від 29.02.2024 (за результатом розгляду звіту суб`єкта владних повноважень) відповідачем отримано 29.02.2024 року о 19:44.
54. Отже, з урахуванням викладеного, ухвала Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024 вважається врученою відповідачеві 01.03.2024 (з урахуванням положень частини шостої статті 120 КАС України, відповідно до якого якщо закінчення строку припадає на вихідний день, останнім днем строку є перший після нього робочий день), відповідно строк на апеляційне оскарження вказаного рішення закінчувався 18.03.2024.
55. З апеляційною скаргою на ухвалу суду першої інстанції ГУ ПФУ звернулося 29.05.2024.
56. Таким чином, судом апеляційної інстанції обґрунтовано встановлено, що відповідач звернувся з апеляційною скаргою на ухвалу суду першої інстанції від 29.02.2024 з пропуском установленого строку на апеляційне оскарження.
57. У цьому випадку, намагаючись довести поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, відповідач зазначав, що через технічний збій у підсистемі «Електронний суд», ухвала суду першої інстанції від 29.02.2024 у справі                         № 560/8302/22 не надійшло на офіційну електронну адресу ГУ ПФУ. Про наявність вказаної ухвали відповідачу стало відомо 23.05.2024, що підтверджується вхідним штампом скаржника.
58. Оцінюючи доводи відповідача, зазначені в клопотаннях про поновлення строку на апеляційне оскарження, суд апеляційної інстанції виходив з того, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами.
59. Верховний Суд погоджується з висновками суду апеляційної інстанції щодо неповажності причин пропуску ГУ ПФУ строку апеляційного оскарження та зазначає, що дотримання строків оскарження судового рішення є однією з гарантій додержання в суспільних відносинах принципу правової визначеності, як складової принципу верховенства права. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними та після завершення таких строків, якщо ніхто не звернувся зі скаргою до суду вищої інстанції, відносини стають стабільними.
60. Твердження відповідача щодо технічного збою в програмі «Електронний суд» при отриманні ним ухвали суду першої інстанції від 29.02.2024 у справі                          № 560/8302/22, через що воно не надійшло на офіційну електронну адресу, Суд оцінює критично з огляду на таке.
61. Згідно з приписами пункту 2.14. Інструкції користувача підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої наказом ДП «ЦСС» №74-0Д від 22.09.2021 (далі - Інструкція) після надсилання засобами Електронного суду процесуальних та інших документів особа може у власному Електронному кабінеті відслідковувати рух та стан розгляду документів у суді або в органі та установі в системі правосуддя. Відомості про доставку документа, його реєстрацію та інші відомості щодо розгляду справ відповідно до наявних технічних можливостей підсистем ЄСІТС надсилаються в автоматичному режимі до Електронного кабінету користувача, від імені якого подавалися документи.
62. Відповідно до пункту 5.1. Інструкції незалежно від типу Кабінету Користувача, з лівої сторони розміщена навігаційна панель меню з розділами «Повідомлення», «Вибране», «Мої справи», «Заяви», «Довіреності», «Статистика», «Кошик», «Відеозв`язок», «Залучення фахівця».
63. У розділі «Повідомлення» Кабінету Користувача розміщуються повідомлення про надходження документів, до яких Користувач має доступ. Реєстр повідомлень у розділі «Повідомлення» Кабінету Користувача представлено у табличному вигляді. Перша колонка необхідна для встановлення відмітки, друга - заголовок повідомлення, третя - дата надходження повідомлення (підпункти 5.3-5.5 пункту 5 Інструкції).
64. При цьому підпункт 5.7.2 підпункту 5.7 пункту 5 Інструкції містить застереження, що функціонал «Повідомлення» Кабінету Користувача носить виключно інформативну функцію та з дати отримання повідомлення не ведеться відлік будь-яких процесуальних строків.
65. Аналогічні норми містяться у підпунктах 5.1.1-5.1.3, 5.1.7 підпункту 5.1 пункту 5 «Опис інтерфейсу Кабінету Користувача» Інструкції з використання підсистеми «Електронний суд» Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
66. Підпункт 2.25 пункту 2 Інструкції також передбачає, що в разі наявності в особи Електронного кабінету засобами ЄСІТС забезпечується надсилання до автоматизованої системи діловодства підтвердження доставлення до Електронного кабінету користувача документа у справі. В іншому випадку до автоматизованої системи діловодства надходить повідомлення про відсутність в особи зареєстрованого Електронного кабінету.
67. Підпунктом 13.12 пункту 13 «Взаємодія ЕС та комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» Інструкції унормовано питання друку довідки про доставку документа в Кабінет користувача ЕС.
68. Поряд з наведеним підпункт 5.12.1 підпункту 5.12 «Документи у справі» пункту 5 Інструкції «Електронний кабінет» передбачає, що у розділі «Мої справи» Кабінету Користувача у реєстрі присутні колонки: - номер документа; - дата; - ДНЗС (дата набрання законної сили); - назва; - суд.
69. При натисканні на строфу з документом над колонками у розділі «Мої справи» Кабінету Користувача відкривається розширена інформація про документ, попередній перегляд документу та додаткові функціональні кнопки та піктограми: Кнопка «Оскаржити» - доступна тільки при перегляді процесуальних документів (рішення, постанова, ухвала, судовий наказ); «Картка руху документу» - для можливості перегляду додаткової інформації, а саме: стан документу; дата створення (доставки в кабінет); дата останнього коригування (оновлення); дата підпису; дата відправки до суду; дата реєстрації в суді; дата набрання законної сили (ДНЗС).
70. З аналізу наведених норм слідує, що документи, створені судом, надсилаються особам, які зареєстрували Електронний кабінет, в автоматичному режимі. Так само підсистема «Електронний суд» забезпечує автоматичне формування довідки про доставлення документа в Електронний кабінет користувача. Саме зазначена у такій довідці дата (час, число, місяць і рік) і є тією датою, з якою пункт 2 частини шостої статті 251 КАС України пов`язує день вручення особі судового рішення.
71. Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 01.08.2024 у справі № 160/8000/23.
72. Таким чином, з урахуванням наведеного, а також наявної в матеріалах справи довідки про доставку в електронному вигляді ухвали Хмельницького окружного адміністративного суду від 29.02.2024 до «Електронного кабінету» відповідача того ж дня - 29.02.2024 (т. 2 а/с 33), суд апеляційної інстанції обґрунтовано дійшов висновку, що доводи скаржника щодо технічного збою в програмі «Електронний суд» при отриманні ним вказаного рішення суду першої інстанції є непереконливими та не підтверджуються належними доказами.
73. Суд погоджується із висновками Сьомого апеляційного адміністративного суду про те, що посилання скаржника на введення в Україні воєнного стану не може бути поважною причиною для поновлення строку на апеляційне провадження без надання відповідних доказів того, як саме введення воєнного стану вплинуло на роботу органу, що призвело до пропуску строку на подання апеляційної скарги. 
74. Введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується у кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві/клопотанні про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.
75. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 08.08.2024 у справі № 440/15583/23.
76. Введений в Україні воєнний стан, звичайно, ускладнив (подекуди унеможливив) повноцінне функціонування, зокрема, органів державної влади. Проте, сама по собі ця обставина, без належного її обґрунтування крізь призму неможливості ситуативного (в конкретних умовах) виконання процесуальних прав і обов`язків учасника справи, й без підтвердження її належними й допустимими доказами, не може слугувати підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.
77. Таким чином, оскільки в спірному випадку скаржником було пропущено строк на апеляційне оскарження під час звернення з апеляційною скаргою, а наведені скаржником підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження не є такими, що не залежать від волевиявлення сторони і пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення сторонами у справі процесуальних дій, - суд апеляційної інстанції дійшов правомірного висновку про необхідність відмови у відкритті апеляційного провадження.
78. Інших відомостей про обставини, які б давали підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, а також свідчили б про порушення апеляційним судом норм процесуального права при ухваленні судового рішення касаційна скарга не містить.
79. За таких обставин, підстави для скасування оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції та задоволення касаційної скарги відсутні.
80. Згідно з частиною першою статті 350 КАС України, суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
81. Таким чином, Суд уважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення суду апеляційної інстанції - без змін.
82. З огляду на результат касаційного розгляду, суд не вирішує питання щодо розподілу судових витрат.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України в Хмельницькій області залишити без задоволення, а ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 31 липня 2024 року у справі № 560/8302/22 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.

Судді	Л.О. Єресько В.М. Соколов   М.В. Білак