П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  240/28036/23 
                                                                                      Головуючий суддя 1-ої інстанції - Майстренко Н.М.   
   Суддя-доповідач - Шидловський В.Б.   
05 червня 2025 року                                                                                           м. Вінниця

Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Шидловського В.Б. 
суддів:  Курка О. П.  Боровицького О. А. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Південного офісу Держаудитслужби у Миколаївській області на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року у справі за адміністративним позовом Відділу освіти, молоді та спорту Черняхівської селищної ради до Південного офісу Держаудитслужби в особі Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "ЮБК" про визнання протиправним та скасування висновку, 
В С Т А Н О В И В :
У вересні 2023 року Відділ освіти, молоді та спорту Черняхівської селищної ради Житомирської області звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати висновок Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2023-05-11-013883-а від 11.09.2023 року, проведеної по предмету "Будівництво спортивного майданчика на території Черняхівського ліцею № 2 Черняхівської селищної ради за адресою: Житомирська область, Житомирський район, смт.Черняхів, вул.Івана Франка, 16-Б".
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що тендерна пропозиція переможця процедури закупівлі відповідала умовам тендерної документації замовника в повному обсязі. Крім того, вважає що зобов`язання щодо усунення порушень, які наведено відповідачем у оспорюваному висновку (розірвати договір), суперечать законодавству.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року позовні вимоги задоволено повністю.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідачем подано апеляційну скаргу, в якій він просить скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове, яким в задоволені позовних вимог відмовити в повному обсязі.
Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги апелянт посилається на порушення судом першої інстанції, при прийнятті рішення, норм матеріального та процесуального права, також неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, з обставин і обґрунтувань, викладених в апеляційній скарзі.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що згідно із наказом Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області від 21.08.2023 № 69-3 відповідно до частини другої статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", підпункту 2, 15 пункту 10 Положення про Управління Південного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, затвердженого наказом Південного офісу Держаудитслужби від 12 жовтня 2016 року №8, вирішено розпочати моніторинг процедур закупівель відповідно до переліку процедур для здійснення моніторингу процедури закупівлі, в тому числі ідентифікатор закупівлі №UА-2023-05-11-013883-а ""Будівництво спортивного майданчика на території Черняхівського ліцею № 2 Черняхівської селищної ради за адресою: Житомирська область, Житомирський район, смт.Черняхів, вул.Івана Франка, 16-Б".
За результатами проведеного моніторингу Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Житомирській області складено висновок №UА-2023-05-11-013883-а, де зазначено, що за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства в сфері публічних закупівель щодо визначення предмету закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю в електронній системі закупівель, відповідності умов тендерної документації вимогам Закону та Особливостей, укладання договору про закупівлю, відповідності умов договору змісту тендерної пропозиції переможця, внесення змін до договору про закупівлю - порушень не встановлено. У той же час, за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ "ЮБК" встановлено порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі".
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", Управління Південного офісу Держаудитслужби в Житомирській області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором про закупівлю № 232 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погоджуючись із вказаним висновком, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновку, що оспорюваний висновок відповідача, як акт індивідуальної дії, не відповідає критеріям, що передбачені частиною 2 статті 2 КАС України, зокрема критерію пропорційності, а отже цей висновок є протиправним та підлягає скасуванню.
Колегія суддів погоджується із таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади регулює Закон України "Про публічні закупівлі" №922-VIII від 25.12.2015 року (далі - Закон №922-VIII), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Згідно пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінетом Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43) Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" №2939-XII від 26.01.1993 року (далі - Закон №2939-XII), головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Також, відповідно до частини 1 статті 10 Закону №2939-XII, органу державного фінансового контролю надається право, серед іншого, перевіряти в ході державного фінансового контролю грошові та бухгалтерські документи, звіти, кошториси й інші документи, що підтверджують надходження і витрачання коштів та матеріальних цінностей, документи щодо проведення закупівель, проводити перевірки фактичної наявності цінностей (коштів, цінних паперів, сировини, матеріалів, готової продукції, устаткування тощо).
Відповідно до пункту 14 частини 1 статті 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч. 6 ст. 8 Закону №922-VIII).
Згідно з пунктом 22 статті 1 Закону №922-VIII предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
Стаття 22 Закону № 922-VIII передбачає, що тендерна документація повинна містити один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.
Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Надаючи оцінку висновкам органу державного фінансового контролю щодо встановлених порушень, колегія суддів зазначає, що в ході моніторингу встановлено порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей, зокрема, контролюючим органом вказано, що відповідно до п. 1.1 Переліку документів та інформації для підтвердження відповідності учасника кваліфікаційним критеріям, визначеним у ст.16 Закону України "Про публічні закупівлі", для підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію "Наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій" Змовник зобов`язав надати довідку в довільній формі про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, необхідних для виконання робіт, визначених у технічних вимогах, із зазначенням найменування, кількості та правової підстави володіння/користування. При цьому Замовник зазначив "На підтвердження інформації стосовно наявності обладнання й матеріально-технічної бази, зазначеної в довідці, учасник має надати документи/документ на підтвердження права вланості/володіння/користування тощо відповідним майном. Договір найму будівлі або іншої капітальної споруди (їхньої окремої частини) строком на три роки і більше, а також договір найму (оренди) транспортного засобу за участі фізичної особи у разі їх надання учасником, мають бути засвідчені нотаріально.
Учасник ТОВ "ЮБК" у складі тендерної пропозиції надав Довідку від 19.05.2023 №292, яка містить три частини, а саме: "про підтвердження наявності обладнання та матеріально-технічної бази (техніка)" (далі - Довідка (техніка)), "підтвердження наявності обладнання та матеріально-технічної бази (інструмент)", "підтвердження наявності обладнання та матеріально-технічної бази (нежитлова будівля)" (далі - Довідка (нежитлова будівля)). Під час моніторингу встановлено, що до Довідки (техніка) (позиція 12) Учасник включив "Краз 2556 (01072 км), орендований відповідно до договору". Разом з тим, у складі тендерної пропозиції ТОВ "ЮБК" відсутні документи/документ на підтвердження права власності/володіння/користування тощо відповідним майном, а саме "Краз 2556 (01072 км)".
Під час моніторингу також встановлено, що до Довідки (нежитлова будівля) Учасник включив позицію "Нежитлова будівля 342,43 м2, орендована відповідно до договору". У складі тендерної пропозиції ТОВ "ЮБК" розміщений "Договір оренди № 1/01/23" від 01 лютого 2023, згідно з яким орендодавець ПрАТ "Вінницькі спорттовари" зобов`язується передати орендарю ТОВ "ЮБК" "нежитлову будівлю площею 342,43 кв.м.". При цьому, пунктом 2.1 цього договору визначено, що "Договір набирає чинності з моменту підписання Договору і діє 36 місяців до 01 лютого 2026 року, а в частині взаємних розрахунків та відповідальності Сторін - до повного виконання умов цього Договору. Разом з цим, "Договір оренди № 1/01/23" від 01 лютого 2023 укладений на три роки і нотаріально не засвідчений.
Отже, відповідач дійшов висновку, що Учасник не підтвердив свою відповідність вимогам, встановленим у тендерній документації щодо наявності обладнання, матеріально-технічної бази та технологій.
Також згідно з вимогами пункту 6 розділу 3 "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації "Учасниками у складі пропозицій надаються засвідчені сканкопїї чинних сертифікатів", зокрема сертифікат "14001:2015 (ДСТУ ISO 14001:2015) "Системи екологічного управління. Вимоги та настанови щодо застосовування", з підтвердженням органу сертифікації здійснення щорічного технічного нагляду (згідно з умовами сертифікату)". Натомість, у складі тендерної пропозиції Учасник зазначений сертифікат не надав.
Відповідно до пункту 43 Особливостей якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під час проведення моніторингу закупівлі встановлено, що Замовник не виявив невідповідності, зазначені у висновку, та, як наслідок, не включив їх до повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей, виявлених в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі.
Відповідач вказує на те, що внаслідок таких дій (бездіяльності) за станом на дату оприлюднення повідомлення про намір укласти договір з ТОВ "ЮБК" виникли обставини, передбачені пп.2 п.44 Особливостей, а саме: Замовник був зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію ТОВ "ЮБК" у зв`язку з тим, що тендерна пропозиція цього учасника не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону. Проте Замовник на порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей не відхилив тендерну пропозицію ТОВ "ЮБК", визнав його переможцем процедури закупівлі та уклав з ним Договір № 232.
Суд, оцінюючи факт відсутності у складі тендерної пропозиції ТОВ "ЮБК" документів/документу на підтвердження права власності/володіння/користування Краз 2556 (01072 км), враховує, що учасник процедури закупівлі ТОВ "ЮБК" у складі Пропозиції надало Підсумкову відомість ресурсів (Розрахунки до договірної ціни, сформовані на підставі дефектного акту та проектно-кошторисної документації), в якій наявний розділ II. Будівельні машини і механізми, де учасником зазначаються машини, механізми, обладнання, які будуть використані під час виконання робіт.
Також ТОВ "ЮБК" у складі Пропозиції надало довідку про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій (вих № 292 від 19.05.2023 року), в якій зазначено інформацію про наявність всіх машин, механізмів, обладнання, які вказані в розділі II. Будівельні машини і механізми Підсумкової відомості ресурсів.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з доводами відповідача, що вимога Замовника щодо необхідності надання у складі тендерної пропозиції ТОВ "ЮБК" документів/документу на підтвердження права власності/володіння/користування Краз 2556 (01072 км) Учасником виконана не була, проте надані Учасником документи підтверджують наявність у нього обладнання й матеріально-технічної бази, необхідної для виконання договору.
Що ж стосується необхідності надання нотаріально посвідченого договору оренди від 01 лютого 2023 року № 1/01/23 з ПРаТ "Вінницькі спорттовари" нежитлової будівлі площею 342,43 кв.м, то суд вважає у цій частині слушними доводи позивача, що відповідно до вимоги Замовника учасники закупівлі мали надати довідку в довільній формі про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, необхідних для виконання робіт, визначених у технічних вимогах, із зазначенням найменування, кількості та правової підстави володіння / користування.
Технічними вимогами та проєктно-кошторисною документацією не передбачено, що наявність будівлі або іншої капітальної споруди (їхньої окремої частини) є необхідною для виконання робіт.
Імперативною була вимога щодо підтвердження наявності обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, необхідних для виконання робіт, визначених у технічних вимогах, із зазначенням найменування, кількості та правової підстави володіння/користування.
Відтак, відсутність нотаріально посвідченого договору оренди від 01 лютого 2023 року № 1/01/23 не робила тендерну пропозицію такою, що не відповідала вимогам, установленим у тендерній документації.
Стосовно відсутності у складі пропозиції ТОВ "ЮБК" сертифікату 14001:2015 (ДСТУ 180 14001:2015) "Системи екологічного управління. Вимоги та настанови щодо застосовування", з підтвердженням органу сертифікації здійснення щорічного технічного нагляду (згідно з умовами сертифікату), то Замовником у тендерній документації вимагалось надати різні сертифікати 180, які, як зазначає позивач, є взаємозамінними. Так, сертифікацію 180 14001 можна об`єднати з іншими стандартами сертифікації в інтегрованій системі менеджменту - наприклад, із 180 9001 (Системи управління якістю).
При цьому, учасником ТОВ "ЮБК" надано зведений звіт внутрішнього аудиту по сертифікату 180 9001:2015 (ДСТУ 180 9001:2015) "Системи управління якістю. Вимоги стосовно Будівництва житлових і нежитлових будівель, виконання будівельно-монтажних робіт, електромонтажних робіт; та 180 14001:2015 (ДСТУ 180 14001:2015) "Системи екологічного управління. Вимоги та настанови щодо застосування", але не надано самого сертифікату.
В оскаржуваному висновку зазначено, що замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ "ЮБК" як таку, що не відповідала вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону та, як таку, що не відповідала умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Колегія суддів погоджується з доводами позивача, що відсутність власне сертифікату 180 14001:2015 (ДСТУ 180 14001:2015), при наявності в складі пропозиції звіту внутрішнього аудиту по даному сертифікату, не може бути підставою для розірвання договору, адже спосіб усунення виявлених під час моніторингу закупівлі недоліків та порушень має бути пропорційним виявленим недолікам. При цьому має враховуватися принцип співмірності наслідків такого реагування тим порушенням, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єктів господарювання, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.
Отже, в контексті підтверджених в ході судового розгляду порушень та дій, які було зобов`язано позивача вчинити для їх усунення, суд враховує таке.
Згідно приписів частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Так, критерій "пропорційності" передбачає, що не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, визначеною для досягнення, та засобами, які використовуються.
Вирішуючи даний спір суд також виходить з принципу пропорційності, як одного з елементів верховенства права, та враховує співмірність між виявленими порушеннями та засобами їх усунення, визначеними відповідачем.
Як зазначалось, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області зобов`язало позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору про закупівлю, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Суд враховує, що відповідно до положень ст.1 та ст.41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю - господарський договір, що укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Статтею 651 ЦК України передбачено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Слід врахувати, що розірвання договору є винятковим заходом, у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу корупційних дій і зловживань.
Згідно із ст.5 Закону № 922-VIII закупівлі здійснюються за такими принципами:
1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Суд зазначає про відсутність в матеріалах справи доказів того, що виявлені відповідачем порушення мали шкідливі наслідки та призвели до нецільового використання бюджетних коштів чи шкоди бюджету або порушили принцип добросовісної конкуренції серед учасників, при тому, що відповідно до статті 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" одним із головних завдань органу державного фінансового контролю є здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів та ефективним використанням коштів і майна.
Судом також враховується, що станом на день ухвалення рішення у цій справі Договір № 232 від 28.06.2023 року щодо виконання робіт по об`єкту: "Будівництво спортивного майданчика на території Черняхівського ліцею № 2 Черняхівської селищної ради за адресою: вул.Івана Франка, 16-Б, смт.Черняхів, Житомирський район, Житомирська область" (код ДК 021:2015: 45212200-8 Будівництво спортивних об`єктів) виконано в повному обсязі у встановлені Договором терміни.
Порушення, встановлені відповідачем, не призвели до неможливості виконання договору або неефективного, нерезультативного, нецільового тощо використання бюджетних коштів.
Відтак, суд дійшов висновку, що вимога відповідача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору, є непропорційною тяжкості порушень.
Про необхідність застосування принципу пропорційності у аналогічних правовідносинах наголошено у постановах Верховного Суду від 20.04.2023 у справі №160/13903/21, від 21.01.2021 у справі №120/1297/20-а.
З урахуванням зазначеного, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що оспорюваний висновок відповідача, як акт індивідуальної дії, не відповідає критеріям, що передбачені частиною 2 статті 2 КАС України, зокрема критерію пропорційності, а отже цей висновок є протиправним та підлягає скасуванню.
Відповідно ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Отже, ст.2 КАС України та ч.4 ст.242 КАС України вказують, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Доводи викладені в апеляційній скарзі висновків суду першої інстанції не спростовують.
За змістом частини першої статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального  права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги  висновків суду не спростовують,  то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Відповідно до п.2 ч.5 ст.328 КАС України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у справах незначної складності та інших справах, розглянутих за правилами спрощеного позовного провадження (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження). 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Управління Південного офісу Держаудитслужби у Миколаївській області залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року - без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 

Головуючий	 	 	Шидловський В.Б.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Курко О. П.    Боровицький О. А.