УХВАЛА
 
27 травня 2025 року
м. Київ
 
справа № 369/13599/14-ц
провадження № 61-6441ск25
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Тітова М. Ю. розглянув касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 березня 2025 року в справі за позовом Першого заступника прокурора Київської області в інтересах держави в особі Кабінету Міністрів України, Національного університету біоресурсів і природокористування України в особі відокремленого структурного підрозділу «Боярська лісова дослідна станція» до Феодосівської сільської ради Обухівського району Київської області, ОСОБА_1 ,  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,  ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_6 , товариство з обмеженою відповідальністю «Компанія«А-Скрин»,  ОСОБА_7 ,  ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ,  ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ,  ОСОБА_12 ,  ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ,  ОСОБА_15 ,  ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ,  ОСОБА_18 ,  ОСОБА_19 , про визнання недійсним державного акту на право власності на землю, визнання недійсними договорів купівлі-продажу земельних ділянок, витребування земельних ділянок з чужого незаконного володіння, скасування рішення реєстраційної служби, визнання права власності і права користування на земельні ділянки,
встановив:
16 травня 2025 року до Верховного Суду засобами поштового зв'язку надіслана касаційна скарга заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 березня 2025 року у вказаній справі.
Касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом касаційної інстанції з огляду на таке.
За приписами частини 3 статті 392 ЦПК України касаційна скарга підписується особою, яка її подає, або представником такої особи. До касаційної скарги, поданої представником, повинна бути додана довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника.
Відповідно до частини третьої статті 24 Закону України «Про прокуратуру» право подання апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення в цивільній, адміністративній, господарській справі надається прокурору, який брав участь у судовому розгляді, а також незалежно від участі в розгляді справи прокурору вищого рівня: Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, першим заступникам та заступникам керівників обласних прокуратур, керівнику, заступникам керівника, керівникам підрозділів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.
Згідно зі статтею 21 Закону України «Про прокуратуру» прокурори мають службове посвідчення. Положення про службове посвідчення та його зразок затверджуються Генеральним прокурором.
Відповідно до Положення про службове посвідчення прокурора, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 24 квітня 2020 року № 200, службове посвідчення прокурора є офіційним документом, який засвідчує належність працівника до системи органів прокуратури України, підтверджує його посаду, а також повноваження, визначені законодавством.
Касаційна скарга підписана заступником керівника Київської обласної прокуратури - Ігорем Грабцем.
Інформація про те, що Грабець І. Н. є заступником керівника Київської обласної прокуратури міститься на сайті Київської обласної прокуратури. Проте на підтвердження повноважень на підписання касаційної скарги заступник керівника Київської обласної прокуратури повинен надати суду касаційної інстанції копію відповідного службового посвідчення, оскільки згідно з вимогами законодавства саме вказаний документ підтверджує його повноваження.
Також заявник просить суд поновити строк на касаційне оскарження, вказує, що копія повного тексту оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції була отримана прокуратурою через підсистему «Електронний суд» 17 квітня 2025 року. Проте жодних доказів на підтвердження наведеного суду не надано.
Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягомтридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
За приписами частини третьої статті 272 ЦПК України у разі проголошення в судовому засіданні скороченого рішення суд надсилає учасникам справи копію повного судового рішення протягом двох днів з дня його складення в електронній формі у порядку, встановленому законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, - за наявності.
Згідно з даними, внесеними до Єдиного державного реєстру судових рішень, повний текст оскаржуваної постанови апеляційного суду складений 11 квітня 2025 року, тому останнім днем звернення з касаційною скаргою є 12 травня 2025 року (робочий день - понеділок).
Заявник звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою 16 травня 2025 року, тобто поза межами строку на касаційне оскарження, встановленого статтею 390 ЦПК України.
Заступником керівника Київської обласної прокуратури не надано жодного доказу щодо недотримання апеляційним судом вимог статті 272 ЦПК України, а із доданих до касаційної скарги матеріалів неможливо встановити, чи був порушений апеляційним судом порядок вручення судового рішення.
З огляду на наведене, причини пропуску строку на касаційне оскарження, зазначені у відповідному клопотанні, не дають достатніх підстав для визнання їх поважними.
У зв'язку з тим, що безпідставне поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення є порушенням вимог пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, касаційну скаргу необхідно залишити без руху, а особі, яка її подала, надати строк для усунення вказаних недоліків, а саме: направити до суду касаційної інстанції заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судового рішення, в якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази (супровідний лист, поштовий конверт про надсилання кореспонденції апеляційним судом, довідку апеляційного суду про надсилання на адресу Київської обласної прокуратури на виконання вимог статті 272 ЦПК України копії повного тексту постанови Київського апеляційного суду від 05 березня 2025 року та про отримання/неотримання останньою копії такої постанови тощо).
Крім того, згідно з пунктом 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У додатках до скарги вказано, що заявником долучається доказ сплати судового збору, проте такий документ відсутній, про що Верховним Судом складено акт від 19 травня 2025 року № 458.
Підпунктом 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що розмір судового збору за подання касаційної скарги становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
Відповідно до частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру становив 0, 2 розміру мінімальної заробітної плати, а за подання до суду позовної заяви майнового характеру - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 2 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.
Статтею 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2014 рік» встановлено, що з 01 січня 2014 року мінімальна заробітна плата у місячному розмірі складає 1 218, 00 грн.
Позивачем у позові заявляється 52 вимоги немайнового характеру та 17 вимог майнового характеру.
Тобто за подання касаційної скарги в частині оскарження вимог майнового характеру заявнику слід сплатити судовий збір у сумі 487, 20 грн (1 218, 00 грн * 0, 2 * 200 %).
Крім того, судовий збір при подачі позову до суду в частині вимог майнового характеру підлягав сплаті у максимальному розмірі, передбаченому статтею 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент звернення з позовом) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, тобто 3 654, 00 грн.
Таким чином, судовий збір за подання касаційної в частині оскарження вимог майнового характеру становить 7 308, 00 грн (3 654, 00 грн * 200 %).
З огляду на зазначене, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання цієї касаційної скарги на загальну суму 7 795, 20 грн.
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перерахований або внесений до ГУК у м. Києві/Печерс.р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055). 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно надати суду документ, що підтверджує його сплату.
Окрім цього, за приписами пункту 3 частини другої статті 392 ЦПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб).
Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до судових рішень» суд при здійсненні судочинства може використовувати лише текст судового рішення, який опубліковано офіційно або внесено до Реєстру.
Так, у касаційній скарзі вказано в якості однієї з третіх осіб у справі ОСОБА_20 , тоді як згідно з судовими рішеннями, тексти яких внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень у цивільній справі № 752/9937/16-ц, зазначена особа серед кола третіх осіб у справі відсутня.
З огляду на зазначене, заявнику слід визначитись з колом учасників справи.
Ураховуючи викладене, заявнику необхідно надати суду нову редакцію касаційної скарги разом із копіями скарги та доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, оформлену відповідно до положень статті 392 ЦПК України з урахуванням вимог цієї ухвали, із зазначенням учасників справи (згідно з судовими рішеннями, тексти яких внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень у цивільній справі № 369/13599/14-ц). Крім того, заявнику необхідно надіслати до суду заяву про поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень, у якій навести інші підстави для поновлення цього строку та надати відповідні докази. Також слід надати суду копію відповідного службового посвідчення особи, яка підписала касаційну скаргу, на підтвердження його повноважень.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 14 цього Кодексу зобов'язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення зазначених недоліків.
Керуючись статтями 185, 390, 392, 393 ЦПК України,
ухвалив:
Визнати підстави для поновлення процесуального строку на касаційне оскарження судових рішень за клопотанням заступника керівника Київської обласної прокуратури неповажними.
Касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 18 лютого 2022 року та постанову Київського апеляційного суду від 05 березня 2025 року залишити без руху.
Встановити для усунення недоліків строк десять днів з дня вручення цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та наданням відповідних доказів у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в іншій частині касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                         М. Ю. Тітов