ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

14 квітня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 160/13895/24	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Добродняк І.Ю. (доповідач),
                               суддів:  Бишевської Н.А., Семененка Я.В.,     

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області
на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2024 року (суддя Олійник В.М.) 
у справі №160/13895/24
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство Кріон»
до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області 
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - 

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство Кріон» звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просило: 
- визнати протиправним та скасувати прийняте Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області податкове повідомлення-рішення №38720406 від 25.01.2024, яким до ТОВ «Науково-виробничого підприємства Кріон» за затримку реєстрації розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у сумі 23728,60 грн;
- визнати протиправною та скасувати прийняту Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області податкову вимогу від 19.04.2024 №0011884-1305-0436 про обов`язок ТОВ «Науково-виробничого підприємства Кріон» сплатити штраф у сумі 23    728,60 грн.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на підставі акта камеральної перевірки №47065/04-36-04-06/35340655 від 15.12.2023 відповідачем прийнято податкове повідомлення-рішення від 25.01.2024 №38720406 про застосування до позивача штрафу в сумі 23    728,60 грн. Крім того, відповідачем прийнято податкову вимогу від 19.04.2024 №0011884-1305-0436 про обов`язок ТОВ «Науково-виробничого підприємства Кріон» сплатити штраф у сумі 23    728,60 грн. Позивач вважає, що вказаний акт перевірки містить хибні висновки про допущення ТОВ «Науково-виробничого підприємства Кріон» порушень податкового законодавства щодо реєстрації розрахунків коригування. Позивач вказує, що розрахунки коригування були складені в зв`язку із зменшенням суми компенсації вартості товарів, тому щодо реєстрації зазначених розрахунків в ЄРПН слід застосовувати пряму норму пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України, відповідно до якої реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послу їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). Однак, податковий орган не дослідив під час перевірки, що між датою складання розрахунків коригування та датою їх фактичної реєстрації в ЄРПН є дата отримання покупцем (товариством) таких розрахунків коригування від продавців, які ці розрахунки складали. Тому граничний термін реєстрації наведених у переліку в акті перевірки розрахунків коригування повинен обраховуватись з дати фактичного отримання позивачем від продавців таких розрахунків, а не з дати їх складання, як необґрунтовано вважає контролюючий орган. За таких обставин, позивач вважає, що відсутні порушення строків реєстрації розрахунків коригування з боку позивача, тому оспорюване податкове повідомлення-рішення та податкова вимоги є протиправними та підлягають скасуванню.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2024 року позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області №38720406 від 25.01.2024.
У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. 
Суд, виходячи з правового регулювання спірних правовідносин та встановлених у справі обставин, дійшов висновку, що відповідач у спірних правовідносинах обрав підхід до тлумачення норм ПК України, який не відповідає вимогам пункту 4.1.4 статті 4 ПК України та пункту 56.21 статті 56 ПК України, та у ситуації правової невизначеності обрав варіант поведінки, який не є вигідним для платника податків, безпідставно проігнорувавши положення абзацу 18 пункту 201.10 статті 201 ПК України. З огляду на викладене, зважаючи на дати отримання позивачем розрахунків коригування від контрагентів, що не спростовано відповідачем, реєстрація їх в ЄРПН відбулась упродовж строків, встановлених абзацом 18 пункту 201.10 статті 201 ПК України, а тому нарахування позивачу штрафу в сумі 23    728,60 грн за порушення граничних строків реєстрації в ЄРПН вказаних розрахунків коригування є неправомірним.
Крім того, суд першої інстанції встановивши, що відповідно до баз даних інформаційно-комунікаційних систем ДПС України станом на 11.06.2024 у позивача відсутній податковий борг та заборгованість з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, дійшов висновку, що спірна податкова вимога від 19.04.2024 №0011884 -1305-0436 втратила чинність, у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на не правильне застосування судом норм матеріального права та неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, просить рішення суду скасувати та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позову відмовити у повному обсязі. 
Скаржник зазначає, що оскільки ПК України не передбачено механізм фіксації дати отримання покупцем від продавця розрахунку коригування на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг, тому реєстрацію в ЄРПН таких розрахунків коригування доцільно здійснювати з урахуванням термінів, визначених п. 201.10 ст. 201 ПК України, а витяги з програмного забезпечення про надіслання розрахунків коригування контрагенту не є належним доказом обставин, що звільняють платника від відповідальності за порушення податкового законодавства. Відповідач також зауважує, що позивач, маючи (у будь-якому разі повинен мати) первинні бухгалтерські та/або інші документи, на підставі яких здійснюється зміна сум компенсації вартості товарів/послуг, знав (повинен був знати), що постачальник повинен на дату складання таких документів скласти відповідний розрахунок коригування та надати (надіслати) його позивачу. Отже, позивач був обізнаний про необхідність проведення такого (відповідного) коригування податкового кредиту та про необхідність змін даних операцій в ЄРПН. 
Позивач проти задоволення апеляційної скарги заперечує, відповідно до поданого відзиву на апеляційну скаргу просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін через необґрунтованість доводів скаржника.
Дана адміністративна справа розглянута апеляційним судом відповідно до ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України в порядку письмового провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Визначаючи межі апеляційного перегляду справи, суд апеляційної інстанції виходить з того, що рішення суду першої інстанції оскаржено відповідачем в частині задоволених позовних вимог, у зв`язку з чим судом апеляційної інстанції надається оцінка рішенню суду на предмет його законності та обґрунтованості саме в цій частині.
Рішення суду в частині незадоволених позовних вимог не оскаржується, тому судом апеляційної інстанції в цій частині рішення суду першої інстанції не перевіряється.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство Кріон» (код ЄДРПОУ 35340655) є юридичною особою, зареєстрованою в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи 09.08.2007, номер запису 12241020000038380. Основним видом діяльності Товариства є: 46.90 - Неспеціалізована оптова торгівля. 
На підставі підпункту 20.1.4, пункту 20.1 статті 20 розділу І, пункту 75.1 статті 75 розділу ІІ Податкового кодексу України, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу ІІ Податкового кодексу України, головним державним інспектором Правобережного відділу податків і зборів з юридичних осіб управління оподаткування юридичних осіб Головного управління ДПС у Дніпропетровській області Власенко І.О. проведено камеральну перевірку з питання своєчасності реєстрації позивачем податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН відповідно до вимог пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України.
За результатами камеральної перевірки, відповідно до вимог пункту 86.2 статті 86 Податкового кодексу України, складено акт камеральної перевірки від 15.12.2023 №47065/04-36-04-06/35340655 щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в ЄРПН. 
Перевіркою встановлено порушення термінів реєстрації 2 розрахунків коригування до податкових накладних, а саме: №14 від 31.10.2022 (кількість днів порушення граничного терміну реєстрації – 2), №1 від 30.11.2022 (кількість днів порушення граничного терміну реєстрації – 50).
Копію акта направлено позивачу засобами поштового зв`язку.
04.01.2024 позивачем подано до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області заперечення на акт від 15.12.2023 №47065/04-36-04-06/35340655.
За результатами розгляду вказаних заперечень Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області прийнято рішення, що викладене у листі від 19.01.2024 №3760/6/04-36-04-06, згідно із яким висновки акта перевірки визнано правомірними та такими, що відповідають вимогам чинного законодавства, та залишаються без змін.
Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області відповідно до норм чинного законодавства, зокрема пункту 120-1.1 статті 120-1 Податкового кодексу України, прийнято податкове повідомлення-рішення №38720406 від 25.01.2024 про застосування штрафних санкцій у загальній сумі 23    728,60 грн (відповідно до дати складання податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних та терміну затримки реєстрації - 10 відсотків та 30 відсотків від суми податку на додану вартість, зазначеної в ПН/РК) за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН.
З огляду на фактичні обставини справи, норми законодавства, що регулюють спірні правовідносини, суд апеляційної інстанції зазначає наступне.
За приписами пункту 201.1 статті 201.1 Податкового кодексу України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних.
Механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних визначено Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246, пунктом 5 якого передбачено, що податкова накладна та/або розрахунок коригування приймаються до Реєстру у разі дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192, пунктами 200-1.3, 200-1.9 статті 200-1 та пунктами 201.1, 201.10 і 201.16 статті 201 Кодексу, а також з урахуванням Законів України «Про електронні довірчі послуги», «;Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Реєстрації підлягають податкові накладні та/або розрахунки коригування (у тому числі ті, що не надаються отримувачу (покупцю) товарів/послуг, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, складені за операціями з постачання послуг нерезидентом) незалежно від суми податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування.
За положеннями пунктів 11-15 Порядку №1246 після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки податкової накладної.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
У квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Пунктом 3 Порядку №1246 передбачено, що операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Згідно з пунктом 14 Порядку №1246 квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
Пунктом 15 Порядку №1246 передбачено, що у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
Пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України встановлено, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі, зокрема,
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Відтак, встановлена пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну/розрахунок коригування до ДПС у строк, встановлений цією статтею.
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 10 червня 2019 року у справі №802/1825/16-а, від 12 липня 2019 року у справі №0940/1600/18.
Пунктом 69.1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (з урахуванням змін, внесених Законом України від 13.12.2022 № 2836-IX) передбачено, що платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.
Отже, якщо податкові накладні/розрахунки коригування складені платником в період з 01 лютого по 31 травня 2022 року, а зареєстровані в ЄРПН з порушенням строку після 15 липня 2022 року, у контролюючого органу є підстави для застосування штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
В період дії воєнного стану правовідносини щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН регулюються нормами ПК України з урахуванням особливостей, визначених у пункті 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» цього кодексу.
Як встановлено вище, підставою для застосування до позивача штрафу в сумі 23    728,60 грн є висновок контролюючого органу про встановлення порушень граничних термінів реєстрації в ЄРПН двох розрахунків коригування: №14 від 31.10.2022, №1 від 30.11.2022.
При цьому за позицією відповідача розрахунки коригування зареєстровані в ЄРПН з порушенням граничних строків, встановлених пунктом 201.10 статті 201 ПК України, з огляду на дату складання таких розрахунків коригування.
Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що оскільки відповідно до наведених вище правових норм строки реєстрації розрахунків коригування, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, обраховуються від дня отримання таких розрахунків коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від дати складання такого розрахунку, обов`язковою умовою встановлення факту порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування у випадку порушення граничного строку є саме встановлення дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних отримувачем (покупцем).
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що на законодавчому рівні не впроваджено процедуру фіксації дати отримання покупцем розрахунку коригування складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, тому відповідач як орган державної влади не повинен мати можливість отримувати вигоду від цієї ситуації та у ситуації правової невизначеності обирати варіант поведінки, який не є вигідним для платника податків - застосовувати за аналогією абзаци 15-16 пункту 201.10 статті 201 ПК України. 
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом, зокрема, у постанові від 12.03.2025 у справі № 160/12120/24.
В спірному випадку відповідачем не надано доказів на спростування доводів позивача про дату отримання розрахунків коригування про зменшення суми компенсації вартості товарів від контрагентів позивача.
В той же час, з матеріалів даної справи вбачається таке:
- розрахунок коригування № 14 від 31.10.2022 до податкової накладної № 12 від 31.10.2022 отриманий позивачем від постачальника 16.11.2022, про що свідчать протоколи подій відправника та отримувача. Позивач, з дотриманням вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України, відправив розрахунок коригування № 14 від 31.10.2022 на реєстрацію в ЄРПН наступного дня 17.11.2022. Розрахунок коригування зареєстровано в той же день, про що свідчить квитанція про реєстрацію розрахунку коригування.
- розрахунок коригування №1 від 30.11.2022 до податкової накладної №70 від 30.11.2022 отриманий позивачем від постачальника 03.02.2023, про що так само свідчать протоколи подій відправника та отримувача. Вказаний розрахунок коригування кількісних і вартісних показників № 1 від 30.11.2022 позивач відправив на реєстрацію в ЄРПН в день отримання - 03.02.2023. Розрахунок коригування зареєстрований в той же день, про що свідчить квитанція про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в ЄРПН.
Крім того, податкова накладна №70 від 30.11.2022, до якої складено розрахунок коригування кількісних і вартісних показників №1 від 30.11.2022, постачальником була виписана помилково, відтак товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство Кріон» не враховувало вказану податкову накладну при формуванні податкового кредиту.
Відповідно, розрахунок коригування кількісних і вартісних показників також не був врахований при визначенні податкових зобов`язань товариством з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство Кріон».
Більш того, реєстрація податкової накладної №70 від 30.11.2022 зупинена податковим органом та розблокована лише 02.02.2023, про що свідчить Рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №8190517/24999245 від 01.02.2023.
За таких обставин суд вважає, що висновок суду першої інстанції про недоведеність відповідачем порушення позивачем терміну реєстрації розрахунків коригування та, відповідно, відсутність підстав для застосування штрафних санкцій в цій частині є обґрунтованим.
Виходячи з вищенаведеного, суд апеляційної інстанції погоджується з судом першої інстанції, що відповідач у спірних правовідносинах обрав підхід до тлумачення норм ПК України, який не відповідає вимогам пункту 4.1.4 статті 4 ПК України та пункту 56.21 статті 56 ПК України, та у ситуації правової невизначеності обрав варіант поведінки, який не є вигідним для платника податків, безпідставно проігнорувавши положення абзацу 18 пункту 201.10 статті 201 ПК України.
Стосовно твердження відповідача, що відомості з електронної програми M.E.Doc не є належними і достатніми доказами виконання позивачем його податкових обов`язків, суд першої інстанції правильно зауважив, що відомості з програмного забезпечення для подання звітності до контролюючих органів та обміну юридично значущими первинними документами між контрагентами в електронному вигляді «M.E.Doc» є належними та допустимим доказами, з яких можливо ідентифікувати номер, зміст операцій, точну дату та час отримання та реєстрацію спірних розрахунків коригування до податкових накладних.
З урахуванням викладеного суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що суд першої інстанції під час розгляду даної справи повно дослідив обставини, які мають значення для справи, ухвалив правильне рішення про часткове задоволення позову.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції.
Передбачені ст.317 КАС України підстави для скасування рішення суду першої інстанції та ухвалення нового рішення відсутні.
Керуючись ст.ст. 311, 315, 316, 321, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 серпня 2024 року у справі №160/13895/24 залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її ухвалення, може бути оскаржена до касаційного суду в порядку та строки, встановлені ст.ст.328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України.
   
Головуючий - суддя                                                                      І.Ю. Добродняк 

                               суддя                                                                      Н.А. Бишевська 

                               суддя                                                                      Я.В. Семененко