УХВАЛА

27 травня 2025 року 
м. Київ
справа №160/18691/23
адміністративне провадження №Зн/990/12/25
Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Юрченко В.П., розглянувши клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за заявою PRIVATE LIMITED LIABILITY COMPANY METINVEST B.V. (Metinvest B.V.) про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду від      17.04.2025 у справі №160/18691/23 за позовом Акціонерного товариства «Південний гірнично-збагачувальний комбінат» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, 

ВСТАНОВИВ:
Постановою від 17 квітня 2025 року Верховний Суд касаційну скаргу Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків задовольнив. Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 06 лютого 2024 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 10 липня 2024 року у справі №160/18691/23 скасував. Ухвалив нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову Акціонерного товариства «Південний гірнично-збагачувальний комбінат» до Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення відмовив.
08 травня 2025 року до Верховного Суду надійшла заява PRIVATE LIMITED LIABILITY COMPANY METINVEST B.V. (Metinvest B.V.) про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду від 17 квітня 2025 року у справі №160/18691/23 на підставі пункту 1 частини другої статті 361 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Ухвалою від 13 травня 2025 року Верховний Суд відкрив провадження за заявою PRIVATE LIMITED LIABILITY COMPANY METINVEST B.V. (Metinvest B.V.) про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду від 17 квітня 2025 року у справі №160/18691/23 та призначив до розгляду в судовому засіданні на 29 травня 2025 року о 10 :00. 
До суду касаційної інстанції надійшло клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Згідно з частиною п`ятою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) ніхто не може бути позбавлений права на участь у розгляді своєї справи у визначеному цим Кодексом порядку.
Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні», яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 24 лютого 2022 року.
Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Відповідно до частини першої статті 10 Закону № 389-VIII у період дії воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Національного банку України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, судів, органів прокуратури, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, розвідувальних органів та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.
Частинами першою та четвертою статті 26 Закону № 389-VIII встановлено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.
Рада суддів України у рішенні від 24 лютого 2022 року №9 звернула увагу всіх суддів України на те, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист.
Згідно з пунктом 2 частини третьої статті 44 КАС України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.
Відповідно до частини першої статті 195 КАС України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.
Частинами другою та третьою статті 195 КАС України визначено, що учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.
Згідно з частиною шостою статті 195 КАС України суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду, визначеному судом.
За змістом частин восьмої - десятої статті 195 КАС України клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення. Таке клопотання може бути подано не пізніш як за п`ять днів до відповідного судового засідання.
Копія ухвали про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду негайно надсилається до суду, який зобов`язаний організувати її виконання, та особі, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Суд, який забезпечує проведення відеоконференції, перевіряє явку і встановлює особи тих, хто з`явився, а також перевіряє повноваження представників.
Перевіривши клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів Верховний Суд з`ясував, що таке подано з дотриманням вимог та у строк, установлений статтею 195 КАС України. Перешкод для розгляду справи в режимі відеоконференції не встановлено.
Тож з метою забезпечення права сторони на участь у судовому засіданні, клопотання належить задовольнити.
Керуючись статтями  44, 195, 248, 256 КАС України,
ПОСТАНОВИВ: 
Клопотання Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків  про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів задовольнити.
Забезпечити участь Східного міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків у судовому засіданні, призначеному на 10:00 29.05.2025, в режимі відеоконференції за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку відповідно до Положення про ЄСІТС.
Роз`яснити представникам, що для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції він зобов`язаний: зайти та авторизуватися в підсистемі відеоконференцзв`язку за 10 хвилин до часу судового засідання; активувати технічні засоби (мікрофон, навушники та камера) та перевірити їх відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку; очікувати запрошення секретаря судового засідання до участі в судовому засіданні.
Роз`яснити представнику, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

...........................
В.П. Юрченко,
Суддя Верховного Суду