Справа № 991/3529/25
Провадження 1-кс/991/3558/25

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
22 квітня 2025 року                                                                 м.Київ 

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду (ВАКС) ОСОБА_1 (далі-слідчий суддя чи суд),
отримавши скаргу адвоката ОСОБА_2 і інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (САП), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ЄРДР),
ВСТАНОВИВ:
1. Стислий опис судового провадження.
21.04.2025 до ВАКС надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 (далі - скаржник) в інтересах ОСОБА_3 (далі - заявник) на бездіяльність посадових осіб САП, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для розгляду якої відповідно до статті 35 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) і протоколу автоматичного визначення слідчого судді визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .
2. Короткий виклад скарги.
Скаржник у скарзі просив «1. Зобов`язати уповноважену особу Спеціалізованої антикорупційної прокуратури: 1.1. Внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за Заявою від 20.03.2025 р. ОСОБА_3 про вчинене кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 344 та ч. 2 ст. 369-2 КК. 1.2. Надати мені, адвокату ОСОБА_2 , як представнику ОСОБА_3 . Витяг
з Єдиного реєстру досудових розслідувань. 2. Повідомити адвоката ОСОБА_2 про дату та час розгляду даної Скарги»,
що обґрунтовувалось зокрема таким: «20.03.2025 р. Клієнт звернувся до САП із Заявою (додаток 3) про вчинення щодо нього кримінальних правопорушень, передбачених: (1) ч. 2. ст. 344 КК - незаконний вплив на членів ВККС, вчинений службовими особами ГСУ ДБР з метою перешкодити виконанню ними службових обов?язків та добитися прийняття незаконних рішень. (2) ч. 2 ст. 3692 КК - отримання неправомірної вигоди за здійснення впливу на прийняття членами ВККС рішень під час кваліфікаційного оцінювання суддів.
У зв`язку із не внесенням відомостей до ЄРДР за Заявою Клієнта у визначений ч. 1 ст. 214 КПК строк, Клієнт вимушений був звертатися із відповідною Скаргою до Суду.
02.04.2025 р. Ухвалою ВАКС у справі №991/2771/25 (додаток 4) слідчий суддя зобов`язав уповноважену особу САП внести відомості до ЄРДР за заявою Клієнта від 20.03.2025 р. про вчинення кримінальних правопорушень.
09.04.2025 р. з Листа САП (додаток 5) стало відомо, що уповноважені особи САП не виконали Ухвалу слідчого судді ВАКС від 02.04.2025 р. у справі №991/2771/25 та, всупереч вимог ст.ст. 21, 214, 533 КПК не внесли відомості до ЄРДР.
У своєму Листі САП повідомила про внесення відомостей до ЄРДР за Заявою Клієнта виключно за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2. ст. 344 КК.
При цьому, САП проігнорувала відомості про вчинення щодо Клієнта кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК та не внесла ці відомості до ЄРДР….
Відтак, уповноважена особа САП зобов`язана була внести ЄРДР відомості за Заявою Клієнта за ч. 2 ст. 344 КК та за ч. 2 ст. 3692 КК протягом 24 годин після отримання Ухвали слідчого судді ВАКС, оскільки: - Прохальна частина Заяви Клієнта містить вимоги про внесення відомостей до
ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених як ч. 2 ст. 344, так і ч. 2 ст. 3692 КК. На виконання вимог ч. 1 ст. 214 КПК усі, без виключення, відомості мали б бути внесені до ЄРДР. - Ухвалою слідчого судді ВАКС зобов`язано уповноважених осіб САП внести усі без виключення відомості до ЄРДР за заявою Клієнта. Згідно з ст.ст. 129, 129-1 Конституції, ст. 7 КПК Ухвала мала б бути виконана належним чином та у повному обсязі.
Однак, як стало відомо 09.04.2025 р., всупереч ст.ст. 21, 214, 533 КПК уповноважена особа САП: (1) не виконала Ухвалу слідчого судді ВАКС у повному обсязі, (2) не внесла відомості до ЄРДР за Заявою Клієнта в частині вчинення щодо нього кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК.
Станом на сьогодні, відомості до ЄРДР внесеною так і не було…
Про бездіяльність уповноваженої особи САП (не внесення відомостей до ЄРДР) стало відомо 09.04.2025 р. - з відповідного Листа (додаток 5).
Відтак, останній день строку на подання даної Скарги спливає 19.04.2025 р. - Скаргу подано у строк, передбачений КПК» із доданими до скарги копіями такого: свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю; ордеру на надання правничої допомоги; заяви від 20.03.2025 р. про вчинення злочину; ухвали слідчого судді ВАКС від 02.04.2025 р. у справі №991/2771/25; листа САП від 09.04.2025.
3. Обґрунтування позиції суду.
3.1. Частиною 1 статті 11 КК визначено, що кримінальним правопорушенням є передбачене цим кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення, а згідно з частиною 1 статті 2 КК, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.
Склад кримінального правопорушення - це сукупність об`єктивних та суб`єктивних елементів, що дозволяють кваліфікувати суспільно небезпечне діяння як конкретне кримінальне правопорушення, а саме: 1) об`єкт; 2) об`єктивна сторона; 3) суб`єкт; 4) суб`єктивна сторона. Відсутність хоча б одного з цих елементів свідчить про відсутність у діянні особи складу кримінального правопорушення, що виключає її кримінальну відповідальність.
Відповідно до частини 1 статті 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
3.2. Згідно із частиною 1 статті 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку передбаченому цим кодексом.
Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого або прокурора під час досудового розслідування встановлено статтями 303-308 КПК.
Пунктами 1-11 частини 1 статті 303 КПК визначено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні, а саме: 1) бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк; 2) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зупинення досудового розслідування; 3) рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження; 4) рішення прокурора про закриття кримінального провадження та/або провадження щодо юридичної особи; 5) рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим; 6) рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора при застосуванні заходів безпеки; 7) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій; 8) рішення слідчого, дізнавача, прокурора про зміну порядку досудового розслідування та продовження його згідно з правилами, передбаченими главою 39 цього Кодексу; 9-1) рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, дізнавачем, прокурором під час досудового розслідування; 10) повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом; 11) відмова слідчого, дізнавача, прокурора в задоволенні клопотання про закриття кримінального провадження з підстав, передбачених пунктом 9-1 частини першої статті 284 цього Кодексу.
Згідно з частиною 2 статті 303 КПК скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування та можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього кодексу.
Системне тлумачення статей 214 і 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчим суддею може бути бездіяльність уповноваженого органу досудового розслідування у формі невнесення відомостей до ЄРДР після отримання належно обґрунтованої заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, що передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
3.3. З наявних матеріалів справи вбачаються такі обставини:
02.04.2025 ухвалою слідчого судді ВАКС ОСОБА_4 в справі №991/2771/25 частково задоволено скаргу захисника ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , зобов`язано уповноважену особу САП внести відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 20.03.2025., зобов`язано відповідальних осіб САП протягом 24 годин з моменту внесення відомостей направити заявнику Витяг з ЄРДР за фактом вчинення кримінального правопорушення на електронну та поштову адреси, зазначені у зверненнях, в решті скарги відмовлено, що мотивовано зокрема таким: «На думку слідчого судді, оскільки скарга заявника ґрунтується на вимогах закону, обставини, викладені в ній, свідчать про порушення охоронюваних законом прав і інтересів заявника, отже є доцільним задоволення скарги та зобов`язання уповноважених осіб САП внести відомості про кримінальні правопорушення на підставі заяви. Розглядаючи скаргу, слідчий суддя жодним чином не надає оцінку обставинам, викладеним у скарзі. Встановлення всіх обставин, що можуть свідчити про факт вчинення кримінального правопорушення та містити ознаки, зазначеного в заяві складу кримінального правопорушення, здійснюється органом досудового розслідування після внесення відповідних відомостей до ЄРДР. У разі ж встановлення відсутності події кримінального правопорушення або відсутності у діях осіб ознак складу кримінального правопорушення, КПК України передбачає м закриття кримінального провадження (п. 1, 2 ч. 1 ст. 284 КПК України). Водночас, викладені в заяві прохання визнати ОСОБА_3 потерпілим, про що винести відповідну постанову, та внести відповідні відомості до ЄРДР, а також прохання вручити ОСОБА_3 пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого не підлягають задоволенню, оскільки підлягають вирішенню у встановленому порядку уповноваженою особою в процесі здійснення досудового розслідування, після внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР».
Зі змісту доданих до скарги листів САП скаржнику  ОСОБА_2  і заявнику  ОСОБА_3  вбачається таке: «Повідомляю, що САП на виконання ухвали слідчого судді ВАКС (справа №991'2771/25) за вх. № 6474 від 02.04.2025 внесено відомості до Єдиного реестру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за № 42025000050000008 від 03.04.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 344 КК України. Відповідно до вимог п. 3 ч. 2 ст. 36 КПК України прокурор уповноважений доручати органу досудового розслідування проведення досудового розслідування. Згідно з ч. 4 ст. 216 КПК України розслідування цього кримінального правопорушення віднесено до компетенції слідчих органів державного бюро розслідувань. Відповідно до вимог статей 214, 216, 218 КПК України здійснення досудового розслідування вказаного кримінального провадження доручено слідчим Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань. Одночасно повідомляю, що за результатами внесення відомостей до ЄРДР 03.04.2025 повідомлено заявника та надано витяг з ЄРДР» із доданим повідомленням заявника про внесення відомостей до ЄРДР разом з витягом з ЄРДР».
3.4. З вищенаведеного вбачається, що скаржник фактично оскаржує не бездіяльність САП, яка полягає у невнесенні загалом відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, а оскаржує дії САП щодо внесення відомостей до ЄРДР не за бажаною скаржнику правовою кваліфікацією кримінального правопорушення та подальшого доручення здійснювати досудове розслідування слідчим Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, оскільки у самій скарзі зазначено, що САП вже внесено відомості до ЄРДР у кримінальному провадженні №42025000050000008 від 03.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 344 КК, та визначено підслідність за Державним бюро розслідувань.
Проте ці вимоги скаржника не підпадають під будь-яку визначену частиною 1 статті 303 КПК підставу оскарження бездіяльності, дій чи рішень, які можуть бути оскаржені на досудовому провадженні.
Також, відповідно до пункту 5 частини 5 статті 214 КПК вирішення питання про попередню правову кваліфікацію обставин, які вносяться до ЄРДР, належить до дискреційних повноважень слідчого або прокурора, які вносять відповідні відомості до ЄРДР, та правова кваліфікація кримінального правопорушення, здійснена скаржником у заяві, не є обов`язковою для слідчого або прокурора.
Вирішення слідчим суддею кваліфікації описаних у заяві обставин за певною частиною КК із зобов`язанням внести відомості саме таким шляхом, взагалі не належить до повноважень слідчого судді та суперечить принципу диспозитивності, закріпленому частиною 3 статті 26 КПК.
Окрім того, КПК не передбачає права особи на неодноразове внесення до ЄРДР відомостей за одними і тими обставинами, оскільки права заявника вже реалізовані у кримінальному провадженні №42025000050000008, й відтак такий має право дізнатись про хід досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні шляхом звернення до відповідного органу досудового розслідування.
Таким чином, незгода скаржника чи заявника із правовою кваліфікацією внесених до ЄРДР відомостей в жодному разі не може бути підставою для повторного звернення з аналогічною скаргою, й подання однотипних скарг фактично є класичним «зловживання правом».
3.5. Відповідно до частин 4, 5 статті 304 КПК, слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню. Копія ухвали про відмову у відкритті провадження невідкладно надсилається особі, яка подала скаргу, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.
Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя вважає, що належить відмовити у відкритті провадження за поданою скаргою і повернути таку разом з доданими матеріалами.
Керуючись статтями 303-309, 369-372, 532 КПК суд, 
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити у відкритті провадження за скаргою адвоката ОСОБА_2 від 21.04.2025 на бездіяльність посадових осіб САП, та повернути скаргу разом з усіма доданими до неї матеріалами.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення або отримання її копії (якщо ухвала постановлена без виклику осіб) шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1 ________________