УХВАЛА

28 травня 2025 року
м. Київ
справа № 280/63/16-к
провадження № 51- 1977 ск 25
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                                   ОСОБА_1 ,
суддів                                              ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
вивчивши матеріали касаційної скарги представника цивільного відповідача ПАТ «НАСК «ОРАНТА» ОСОБА_4 на вирок Коростишівського районного суду Житомирської області від 13 листопада 2024 року та ухвалу Житомирського апеляційного суду від 23 квітня 2025 року щодо ОСОБА_5 ,
установив:
У касаційній скарзі представникцивільного відповідача просить перевірити вирок місцевого суду та ухвалу суду апеляційної інстанції постановлену за результатом його перевірки, якими вирішено питання цивільного позову до страхової компанії.  
Перевіривши касаційну скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), колегія суддів дійшла висновку, що її подано без додержання приписів зазначеної норми.
Питання пов`язані з відшкодуванням шкоди у кримінальному провадженні та вирішення цивільного позову регламентуються главою 9 КПК.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 128 КПК цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається за правилами, встановленими цим Кодексом, тоді як представник цивільного відповідача наводить обґрунтування, яке побудоване виключно на нормах Цивільного процесуального кодексу України. 
Окрім того, останній звертається із касаційною скаргою до Касаційного цивільного суду Верховного Суду. 
Згідно з положеннями п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК у касаційній скарзі зазначаються обґрунтування вимог особи, яка її подає, із зазначенням того, у чому саме полягають незаконність чи необґрунтованість судових рішень.
За правилами ч. 1 ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК); неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК); невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого 
(ст. 414 КПК).
Тому особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вказати на конкретні порушення закону, які були допущені судами і відповідно до ст. 438 КПК є підставами для зміни чи скасування судових рішень, а також належним чином обґрунтувати свої доводи.
При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції перевіряє правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, правової оцінки обставин і не має права досліджувати докази, встановлювати та визнавати доведеними обставини, що 
не були встановлені в оскарженому судовому рішенні, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу. 
Окрім того, згідно з п. 5 ч. 2 ст. 427 КПК у касаційній скарзі зазначаються вимоги особи, яка подає скаргу, до суду касаційної інстанції.
Прохальна частина касаційної скарги має узгоджуватися з положеннями 
ст. 436 КПК, оскільки нечітке, суперечливе чи таке, що не відповідає наведеним вимогам прохання заявника не дає можливості суду касаційної інстанції чітко визначитись із вимогами скарги і питаннями, які підлягають перевірці.
Положеннями ст. 436 КПК визначено, що суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судове рішення без зміни, 
а касаційну скаргу - без задоволення; 2) скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої чи апеляційної інстанції; 3) скасувати судове рішення і закрити кримінальне провадження; 4) змінити судове рішення.
Усупереч вимог ч. 5 ст. 427 КПК до касаційної скарги не долучено копій судових рішень, які оскаржуються. 
Вказане необхідно врахувати представнику цивільного відповідача у разі подачі ним нової касаційної скарги на виконання зазначених вимог.
Відповідно до ст. 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог ст. 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху та надає особі, яка подала скаргу, необхідний строк для усунення недоліків.
При цьому заявнику слід мати на увазі, що недоліки касаційної скарги, пов`язані 
з її змістом, можуть бути усунуті лише шляхом подання нової касаційної скарги.
На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Верховний Суд
постановив:
Касаційну скаргу представника цивільного відповідача ПАТ «НАСК «ОРАНТА» ОСОБА_4 на вирок Коростишівського районного суду Житомирської області від 13 листопада 2024 року та ухвалу Житомирського апеляційного суду від 23 квітня 2025 року щодо ОСОБА_5 залишити без руху і надати йому строк для усунення вказаних недоліків упродовж десяти днів із дня отримання копії ухвали.
Роз`яснити заявнику, що у разі неусунення недоліків в установлений строк касаційну скаргу буде йому повернуто.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1                                   ОСОБА_2                                   ОСОБА_3