П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
———————————————————————
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

23 травня 2025 р.	м. Одеса	Справа № 400/2749/24	

Категорія:106020000                                                                             Головуючий в 1 інстанції: Мороз А.О.
                                                                                                    Місце ухвалення: м. Миколаїв
                                                                                                    Дата складання повного тексту:12.07.2024р.

Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі:

головуючого  – Бітова А.І.
суддів             – Лук`янчук О.В.
                       – Ступакової І.Г.

у зв`язку з поданням апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, яке ухвалене в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), справа розглянута згідно п.3 ч.1 ст. 311 КАС України,

розглянувши в порядку письмового провадження в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління Національної поліції в Миколаївській області на рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 липня 2024 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області про визнання протиправним та скасування наказу,

В С Т А Н О В И Л А :

У березні 2024 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Головного управління Національної поліції в Миколаївській області (далі – ГУ НП в Миколаївській області) про визнати протиправним та скасувати п.1 наказу т.в.о. начальника Миколаївського районного УПвід 6 березня 2024 р. №223 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ВП №1, 3, 4 Миколаївського районного УПГУ НП в Миколаївській області в частині притягнення ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді догани.
Обґрунтовуючи свої вимоги, позивач вказувала, що оскарженим наказом вона була притягнута до дисциплінарної відповідальності у виді догани з мотивів невжиття нею заходів щодо внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі – ЄРДР) за зверненням ОСОБА_2 . Позивачка вважає, що відповідачем порушена процедура службового розслідування в частині підстав його призначення, зокрема ст. 14 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року №2337-VIII (далі – Дисциплінарний статут) не передбачає такої підстави для призначення службового розслідування, як доповідна записка поліцейського, що мало місце в спірній ситуації. Також позивачка заперечила сам факт порушення та пояснила, що в її провадженні звернення ОСОБА_2 не перебувало, що виключає обов`язок вчинення дій, передбачених ст. 214 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК України) та розділом 5 ч. 4 п.8 Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 6 липня 2017 року №570 і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 27 липня 2017 року за №918/30786 (далі – Положення №570) щодо необхідності внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, на порушення яких безпідставно посилається відповідач.
Відповідач позов не визнав, вказуючи, що службовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 отримала матеріали за зверненням ОСОБА_2 з явними ознаками вчинення кримінального правопорушення, але не внесла відповідні дані до ЄРДР, натомість підписала лист про відсутність ознак такових та передала матеріали т.в.о. начальника Миколаївського районного УПдля розгляду за правилами Закону України "Про звернення громадян". Відповідач вважав, що в даному випадку має місце порушення позивачкою вимог ст. 214 КПК України та розділу 5 ч. 4 п.8 Положення №570. Також відповідач наполягає, що позивачкою пропущено строк звернення до адміністративного суду з даним позовом.
Справу розглянуто за правилами спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні.
Рішенням Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 липня 2024 року позов ОСОБА_1 до Миколаївського районного УП ГУ НП в Миколаївській області задоволений.
Пункт 1 наказу Миколаївського районного УП ГУ НП в Миколаївській області від 6 березня 2024 р. №223 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ВП №1, 3, 4 Миколаївського районного УП ГУ НП в Миколаївській області в частині притягнення заступника начальника слідчого відділення поліції №1 Миколаївського районного УП ГУ НП в Миколаївській області майора поліції ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у виді догани, визнаний протиправним та скасований.
Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Миколаївського районного УП ГУ НП в Миколаївській області на користь ОСОБА_1 судові витрати у виді судового збору в розмірі 1 211,20 грн.
В апеляційній скарзі ГУ НП в Миколаївській області ставиться питання про скасування судового рішення в зв`язку з тим, що воно постановлено з неправильним застосуванням норм матеріального права, з порушенням норм процесуального права, з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, а також що у зв`язку з тим, що висновки суду не відповідають обставинам справи.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги, апелянт заявляє доводи ідентичні викладеним у відзиві на позов.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, доводи апеляційної скарги ГУ НП в Миколаївській області, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.
Судом першої інстанції встановлені, судом апеляційної інстанції підтверджені, учасниками апеляційного провадження неоспорені наступні обставини.
ОСОБА_1 проходить службу в поліції на посаді заступника начальника слідчого відділення ВП №1 Миколаївського РУП.
29 січня 2024 року т.в.о. начальника ГУ НП в Миколаївській області БАНАХОМ Л. на ім`я начальника ГУ НП в Миколаївській області була подана доповідна записка, в якій викладені факти можливих порушень службової дисципліни працівниками територіальних підрозділів поліції, в тому числі ОСОБА_1 .
Так, у доповідній записці йдеться про те, що 3 січня 2024 р. в Миколаївському районного УПбуло зареєстровано звернення ОСОБА_2 про заволодіння її майном. Незважаючи на явні ознаки кримінального правопорушення, лише 25 січня 2024 року відповідні відомості були внесені до ЄРДР за №12024152020000124 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст. 185 ч. 4 Кримінального кодексу України. За даним фактом запропоновано провести службове розслідування.
5 лютого 2024 р. наказом №129 призначено службове розслідування за фактами, викладеними в доповідній записці, в тому числі щодо позивача.
15 лютого 2024 року наказом №154 строк проведення службового розслідування продовжено до 5 березня 2024 р.
Висновком службового розслідування від 4 березня 2024 р. щодо ОСОБА_1 встановлені такі обставини:
3 січня 2024 р. в інформаційній системі Єдиний облік за №173 були зареєстровані матеріали за зверненням ОСОБА_2 щодо заволодіння її майном з первинною кваліфікацією грабіж.
Звернення ОСОБА_2 було прийнято слідчим ОСОБА_3 , яка після його прийняття, відібрання пояснень від ОСОБА_4 та складання протоколу огляду місця події, передала їх до чергової частини Миколаївського РУП.В наступному матеріали звернення до неї не повертались, у зв`язку з чим ОСОБА_3 відомості до ЄРДР не вносились.
В подальшому, матеріали за зверненням ОСОБА_2 були отримані позивачкою, яка без їх належного вивчення та вжиття заходів щодо внесення відповідних відомостей до ЄРДР, підписала лист про відсутність ознак кримінального правопорушення та передала матеріали т.в.о. начальника ВП №1 Миколаївського районного УПДирші О.В. для розгляду за правилами Закону України Про звернення громадян.
Зроблено висновок, що ОСОБА_1 протиправно не вжила заходи щодо внесення до ЄРДР відомостей за зверненням ОСОБА_2 , що в наступному призвело до необґрунтованого рішення.
Ці обставини відповідач кваліфікував як дисциплінарний проступок з боку позивачки, а саме порушення ст. 1 ч. 3 п.2 та ст. 3 ч. 1 п.7 Дисциплінарного статуту, ст. 18 ч. 1 п.1, 2 Закону України Про Національну поліцію.
Висновком службового розслідування запропоновано застосувати до позивачки дисциплінарне стягнення у виді догани.
Пунктом 1 наказу Миколаївського районного УПвід 6 березня 2024 р. №223 Про притягнення до дисциплінарної відповідальності працівників ВП №1, 3, 4 Миколаївського районного УПГУ НП в Миколаївській області позивачці оголошено дисциплінарне стягнення у виді догани.
Вирішуючи справу, суд першої інстанції виходив з того, що під час судового розгляду не знайшов підтвердження факт передання саме позивачці на розгляд матеріалів за зверненням ОСОБА_2 , а згідно з приписами Порядку №100 рішення про відсутність ознак кримінального правопорушення та направлення матеріалів звернення на доопрацювання, приймалось начальником Миколаївського РУП, а не позивачкою. За таких обставин, остання не мала обов`язку вносити відомості до ЄРДР, що в свою чергу виключає вчинення нею дисциплінарного проступку, який інкриміновано їй відповідачем.
Колегія суддів вважає ці висновки суду першої інстанції правильними і такими, що відповідають вимогам ст.ст. 2, 6-12, 77 КАС України, ч.1 ст. 214 КПК України, розділам 1, 2 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 8 лютого 2019 року №100, розділу 5 п.8 ч.4 Положення про слідчі підрозділи Національної поліції України, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 6 липня 2017 року №570.
Колегія суддів не приймає до уваги доводи апелянта, виходячи з наступного.
За приписами ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Аналогічні по суті норми містяться в розділі 5 п.8 ч.4 Положення №570 – начальник слідчого відділу територіального (відокремленого) підрозділу Національної поліції України, крім повноважень, передбачених КПК України розглядає заяви і повідомлення про злочини, що надходять до територіального (відокремленого) органу поліції, а також інші матеріали про злочини, виявлені поліцією, і забезпечує невідкладне, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР та повідомлення прокурора про початок досудового розслідування; при внесенні слідчими відомостей до ЄРДР контролює правильність попередньої правової кваліфікації вчинених протиправних дій, а також об`єктивність та своєчасність внесення слідчими відомостей до ЄРДР про рух кримінальних проваджень.
Як слушно зазначила позивачка, в розділі 5 п.8 ч.4 Положення №570 йдеться про повноваження начальника слідчого відділу, тоді як вона займає посаду заступника начальника слідчого відділення ВП №1 Миколаївського районного УП. Будь-яких доказів того, що в спірний період на неї були покладені обов`язки начальника слідчого відділу, відповідачем не надано.
Ведення в підрозділах поліції єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події з використанням інформаційно-комунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" (далі – ІКС ІПНП) врегульовано Порядком ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України 8 лютого 2019 р. №100 і зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 5 березня 2019 р. за №223/33194 (далі – Порядок №100).
Пунктом 7 розділу 2 Порядку №100 передбачено, що поліцейський у разі самостійного виявлення з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно, але не пізніше 24 годин рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.
За рішенням керівника органу (підрозділу) поліції або особи, яка виконує його обов`язки, відомості про виявлене кримінальне правопорушення уповноважена службова особа реєструє в ІКС ІПНП (журналі ЄО в разі тимчасової відсутності технічних можливостей унесення таких відомостей до ІКС ІПНП) та невідкладно, але не пізніше 24 годин реєстрації передаються:
до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) або передання цих відомостей до органів (підрозділів) поліції нижчого рівня та їх внесення до ЄРДР;
у міжрегіональних територіальних органах поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділах - до органів (підрозділів) поліції, на території обслуговування яких сталася така подія, для прийняття відповідних рішень та внесення до ЄРДР.
Відповідно до п.11 розділу 2 Порядку №100 поліцейський органу (підрозділу) поліції, якому доручено розгляд заяви або повідомлення про іншу подію та прийняття відповідного рішення в межах Закону України "Про звернення громадян" або Кодексу України про адміністративні правопорушення, у разі встановлення в матеріалах відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, невідкладно рапортом доповідає про це керівникові органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки.
Керівник органу (підрозділу) поліції або особа, яка виконує його обов`язки, доручає уповноваженій службовій особі невідкладно зареєструвати рапорт працівника поліції в ІКС ІПНП (журналі ЄО) та не пізніше 24 годин з моменту реєстрації надіслати зазначені матеріали до органу досудового розслідування органу (підрозділу) поліції для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Згідно з п.3 розділу 3 Порядку №100 заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІКС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України Про звернення громадян або Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Керівник ГУ НП та його територіального (відокремленого) підрозділу поліції або особа, яка виконує його обов`язки, у разі встановлення в отриманій(ому) від уповноваженої службової особи заяві (повідомленні) відомостей, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, невідкладно повертає її (його) до чергової служби для передавання до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Як слідує з аналізу наведених норм Порядку №100, лише керівник територіального підрозділу поліції або особа, яка виконує його обов`язки, під час перевірки матеріалів, в разі встановлення в подіях, викладених в них, складу кримінального правопорушення, повинен невідкладно повернути їх до чергової частини для подальшої передачі до органу досудового розслідування для внесення відомостей до ЄРДР, але за такою процедурою матеріали за зверненням ОСОБА_2 до позивачки, як заступника начальника слідчого відділу, не надходили.
Матеріалами справи підтверджено, що звернення ОСОБА_2 надійшло до Миколаївського районного УП 03 січня 2024 р. та було зареєстровано в ІКС ІПНП ЄО за №173. Перевірка звернення була здійснена слідчим ОСОБА_3 , яка передала матеріали до чергової частини Миколаївського РУП.
Як в ході службового розслідування, так і в судовому засіданні, позивачка пояснила, що лист про відсутність ознак кримінального правопорушення було підписано нею після того, як матеріали звернення були скеровані т.в.о. начальника Миколаївського районного УПна доопрацювання.
Положення посадової інструкції позивачки не дають підстав для висновку про те, що у подібних випадках саме на неї покладений обов`язок внесення відомостей до ЄРДР.
Пунктом 2.12. посадової інструкції позивачки передбачено, що вона розглядає заяви і повідомлення про кримінальні правопорушення, що надходять до органу внутрішніх справ, а також інші матеріали про кримінальні правопорушення, виявлені органом внутрішніх справ, і забезпечує невідкладене, але не пізніше 24 годин після надходження, внесення слідчими відповідних відомостей до ЄРДР.
Пунктом 2.17. посадової інструкції визначено, що позивачка здійснює контроль за своєчасністю та повнотою внесення відомостей до ЄРДР, відповідністю даних про попередню правову кваліфікацію кримінальних правопорушень матеріалам кримінальних проваджень.
Аналіз наведених норм посадової інструкції дає підстави для висновку про те, що на позивачку не покладено безпосереднього обов`язку внесення відомостей до ЄРДР у всіх випадках – вона тільки здійснює контроль в цій частині за слідчими, що не тотожно обов`язку самостійного внесення відомостей до ЄРДР.
Колегія суддів, як і суд першої інстанції зазначає, що під час судового розгляду не знайшов підтвердження факт передання саме позивачці на розгляд матеріалів за зверненням ОСОБА_2 , а згідно з приписами Порядку №100 рішення про відсутність ознак кримінального правопорушення та направлення матеріалів звернення на доопрацювання, приймалось начальником Миколаївського РУП, а не позивачкою. За таких обставин, остання не мала обов`язку вносити відомості до ЄРДР, що в свою чергу виключає вчинення нею дисциплінарного проступку, який інкриміновано їй відповідачем.
Колегія суддів звертає увагу, що судом першої інстанції було надано оцінку питанню дотримання позивачкою строку звернення до адміністративного суду, з чим колегія суддів погоджується з огляду на таке.
За приписами ст. 122 ч. 1, 2, 3, 5 КАС України, позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для захисту прав, свобод та інтересів особи цим Кодексом та іншими законами можуть встановлюватися інші строки для звернення до адміністративного суду, які, якщо не встановлено інше, обчислюються з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк.
Отже, КАС України як безпосередньо встановлює строки звернення до адміністративного суду, так і допускає встановлення іншими нормативними актами таких строків.
Статтею 31 ч. 4 Дисциплінарного статуту передбачено, що поліцейський має право оскаржити застосоване до нього дисциплінарне стягнення, звернувшись до адміністративного суду протягом 15 днів з дня його ознайомлення з наказом про притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Норма ст. 31 Дисциплінарного статуту є спеціальною по відношенню до загальних строків, визначених ст. 122 КАС України, а тому саме вона визначає строк та початок його перебігу на оскарження поліцейським застосованого до нього дисциплінарного стягнення.
В матеріалах справи мається копія спірного наказу, на якому власноручним підписом позивачки засвідчено факт його отримання (ознайомлення) в день прийняття, тобто 6 березня 2024 року.
Згідно з поштовим конвертом, позовна заява з додатками здані на пошту 20 березня 2024 року, тобто на 15 день.
Відповідно до ст. 120 ч. 9 КАС України строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення позовна заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здано на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.
За таких обставини, позивачкою адміністративний позов подано своєчасно.
Підсумовуючи, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що в діях позивачки відсутній склад дисциплінарного проступку, а тому позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають задоволенню.
Враховуючи все вищевикладене, колегія судів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, а наведені в скарзі доводи правильність висновків суду не спростовують, відповідно, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Колегія суддів не змінює розподіл судових витрат відповідно ст. 139 КАС України.
Оскільки дана справа правомірно віднесена судом першої інстанції до категорії незначної складності та розглядалась за правилами спрощеного провадження, постанова суду апеляційної інстанції відповідно до ч.5 ст. 328 КАС України в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 308, 311, п.1 ч.1 ст. 315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, ч.5 ст. 328 КАС України, колегія суддів, –

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Головного управління Національної поліції в Миколаївській області залишити без задоволення, а рішення Миколаївського окружного адміністративного суду від 12 липня 2024 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків передбачених п.2 ч.5 ст. 328 КАС України.

Повне судове рішення складено 23 травня 2025 року.

Головуючий:                                                                                                     Бітов А.І.

Суддя:                                                                                                     Лук`янчук О.В.

Суддя:                                                                                                     Ступакова І.Г.