ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/17754/22                               Головуючий у 1-й інстанції: Щавінський В.Р.
                                                                                 Суддя-доповідач: Черпак Ю.К.
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 травня 2025 року                                                                    м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача                                       Черпака Ю.К.,
суддів                                                             Кобаля М.І., Штульман І.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Київської міської ради на рішення Київського окружного адміністративного суду від 27 березня 2024 року, ухвалене в порядку спрощеного (письмового) позовного провадження без повідомлення та виклику сторін, у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити дії,
В С Т А Н О В И В:
У жовтні 2022 року ОСОБА_1 (далі - позивач/ ОСОБА_1 ) звернувся до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Київської міської ради (далі - відповідач/апелянт/Київрада) з вимогами: 
- визнати протиправною бездіяльність постійної комісії Київради з питань містобудування, архітектури та землекористування щодо неприйняття рішення про затвердження проекту землеустрою з відведення земельної ділянки та надання її у власність позивача;
- зобов`язати Київраду прийняти рішення, відповідно до чинного законодавства про затвердження та передання у власність ОСОБА_1 земельної ділянки кадастровий номер 8000000000:90:053:0001, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1 зазначив, що Київрада, всупереч положень статті 118 Земельного кодексу України, не розглянула питання з передачі земельної ділянки у власність та не ухвалила відповідне рішення у строк, встановлений чинним законодавством України. На його переконання, не здійснення постійною комісією КМР з питань містобудування, архітектури та землекористування заходів щодо розгляду проекту рішення № 08/231-460/ПР до справи № 410278934 «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », у строк, встановлений частиною шостою статті 30 Регламенту Київради, затвердженого рішенням Київради I сесії VIII скликання від 07 липня 2016 року № 579/579, свідчить про підтримання такого проекту рішення Комісією, про що зазначено у частині одинадцятій статті 30 вказаного Регламенту. Тому, неприйняття Київською міською радою відповідного рішення свідчить про порушення статті 118 Земельного кодексу України.
На виконання положень пункту 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» від 13 грудня 2022 року № 2825-ІХ дана справа отримана Київським окружним адміністративним судом за належністю.
18 липня 2023 року ОСОБА_1 подав до суду заяву про зміну предмету позову, з наступним викладом позовних вимог:
- визнати протиправною бездіяльність Київради щодо неприйняття рішення про затвердження проекту землеустрою з відведення земельної ділянки та надання її у власність ОСОБА_1 ;
- зобов`язати Київраду прийняти рішення відповідно до чинного законодавства про затвердження та передання у власність ОСОБА_1 земельної ділянки кадастровий номер 8000000000:90:053:0001, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 27 березня 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено.
Визнано протиправною бездіяльність Київради щодо неприйняття рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність ОСОБА_1 .
Зобов`язано Київраду прийняти рішення відповідно до чинного законодавства про затвердження та передання у власність земельної ділянки кадастровий номер 8000000000:90:053:0001, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 .
Відстрочено виконання рішення суду в частині зобов`язання до припинення (скасування) воєнного стану в Україні.
Стягнуто на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 992, 00 грн за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень Київради.
Приймаючи таке рішення, суд першої інстанції зазначив, що Київрада як суб`єкт владних повноважень зобов`язана була у встановлений законодавством строк розглянути заяву ОСОБА_1 та ухвалити рішення про затвердження або відмову в затвердженні проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки. Оскільки відповідне рішення не було прийняте, це свідчить про протиправну бездіяльність ради. Виходячи з положень статті 118 Земельного кодексу України, Регламенту Київської міської ради, Порядку № 241/2463 та враховуючи наявність факту пропущення строку розгляду проекту рішення профільною постійною комісією, можна дійти висновку про визнання проекту рішення підтриманим у порядку пункту 11 статті 30 Регламенту. Суд також вказав, що в умовах воєнного стану діє заборона на безоплатну передачу земельних ділянок у приватну власність, встановлена підпунктом 5 пункту 27 розділу X «Перехідні положення» Земельного кодексу України. У зв`язку з цим, виконання рішення суду в частині затвердження проекту землеустрою та передачі земельної ділянки у власність позивачу підлягає відстроченню до припинення або скасування в Україні воєнного стану. Крім того, суд зазначив, що принцип дискреційних повноважень не може виправдовувати бездіяльність органу місцевого самоврядування, а вимоги позивача про ухвалення рішення є обґрунтованими, оскільки Київська міська рада не мала права не розглядати питання по суті. Суд застосував стандарти Європейського суду з прав людини щодо належного урядування та ефективного захисту права на майно. У частині зобов`язальної позовної вимоги суд зазначив, що з метою ефективного захисту порушеного права позивача позовні вимоги про зобов`язання Київської міської ради прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства України щодо затвердження та передачі у власність земельної ділянки підлягають задоволенню. При цьому суд не вказував на необхідність ухвалення саме позитивного рішення, а залишив вирішення цього питання на розсуд уповноваженого органу в межах його компетенції.
В апеляційній скарзі Київрада, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог. Зазначила, що суд першої інстанції неправильно встановив обставини справи та помилково застосував норми Земельного кодексу України та законодавства про місцеве самоврядування. На її думку, рішення про передачу земельної ділянки у приватну власність приймалося Київською міською радою в межах наданих повноважень відповідно до вимог законодавства, а сам позивач не довів наявності підстав для безоплатної приватизації земельної ділянки, оскільки не надав необхідних доказів для підтвердження права на набуття такої ділянки у власність. Також наголошено на неврахуванні судом першої інстанції обставин введення воєнного стану та карантину, які об`єктивно ускладнили можливість вчасного розгляду заяв та прийняття відповідних рішень Київською міською радою, що виключало її протиправну бездіяльність.
У відзиві на апеляційну скаргу ОСОБА_1 підтримав рішення суду першої інстанції, просив залишити його в силі, а апеляційну скаргу - без задоволення. Зауважив, що положення Земельного кодексу України не передбачають право Київради взагалі не розглядати питання передачі земельної ділянки у власність, а закріплено, що орган у двотижневий термін або приймає рішення про таку передачу або про відмову у передачі. Щодо великої кількості проектів рішень на розгляді у Київраді, то такі аргументи не можуть бути законними підставами у здійсненні бездіяльності.
Апеляційний розгляд справи відповідно до пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами та на основі наявних доказів.
Згідно з частинами першою та другою статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
З метою повного та всебічного встановлення обставин справи, колегією суддів вирішено продовжити на розумний строк її апеляційний розгляд.
Перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, повноту встановлення фактичних обставин справ та їх правову оцінку, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного перегляду справи, що ОСОБА_1 до Київської міської ради подано клопотання від 28 грудня 2019 року № 596701306 про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).
У подальшому, позивач замовив розробку проєкту землеустрою щодо відведення вказаної земельної ділянки на праві використання «мовчазної згоди» відповідно до статті 123 Земельного кодексу України.
Висновком від 16 липня 2020 року № 7254/0/09/09-20 Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) погоджено проєкт землеустрою, розроблений ТОВ «Альфа-Зем» щодо відведення земельної ділянки гр. ОСОБА_1 для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, та зазначено про можливість використовувати в подальшому зазначену земельну ділянку для вказаних цілей за умови дотримання вимог пункту 3 статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
09 грудня 2020 року до Київської міської ради ОСОБА_1 подано заяву № 410278934 з доданим до неї проєктом землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 .
За результатом розгляду вказаної заяви з доданим до неї проєктом землеустрою щодо відведення земельної ділянки Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) в установленому порядку підготовлено проєкт рішення Київської міської ради «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 » та передано 20 січня 2021 року для розгляду і прийняття рішення до Київської міської ради відповідно до Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 07 липня 2016 року № 579/579.
Згідно з резолюцією заступника міського голови-секретаря Київської міської ради Бондаренка В.В. від 20 січня 2021 року № 08/231-460/ПР надано доручення розглянути проєкт рішення в установленому законом порядку.
20 січня 2021 року проєкт рішення передано на розгляд до профільної комісії - постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування.
Рішення за цим проєктом Київрадою не прийнято.
Позивач, вважаючи бездіяльність відповідача щодо неприйняття рішення про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність протиправною, звернувся до суду з цим позовом.
Колегія суддів, переглядаючи рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку, враховує наступне.
Предметом спору в цій справі є бездіяльність міської ради про неприйняття рішення про затвердження проєкту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.
У постановах від 21 березня 2018 року у справі № 536/233/16-ц, від 24 квітня 2018 року у справі № 401/2400/16-ц, від 30 травня 2018 року у справі № 826/5737/16, від 19 червня 2018 року у справі № 922/864/17  Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про те, що спір, який виник між сторонами, повинен розглядатися в порядку адміністративного судочинства, оскільки орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування у відповідних правовідносинах реалізовував свої контрольні функції у сфері управлінської діяльності, що підпадає під юрисдикцію адміністративного суду.
Таким чином, у цій справі спір належить до юрисдикції адміністративного суду.
Вказане узгоджується також з правовим висновком щодо юрисдикції спору у подібних правовідносинах, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 листопада 2019 року у справі № 823/1984/16 (провадження № 11-1528апп18).
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Земельним кодексом України від 25 жовтня 2001 року № 2768-III (далі - ЗК України) врегульовано правовідносини у сфері забезпечення прав громадян на землю.
Частиною першою та шостою статті 116 ЗК України визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.
Громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.
За змістом частини сьомої статті 118 ЗК України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.
Проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки розробляється за замовленням громадян суб`єктами господарювання, що є виконавцями робіт із землеустрою згідно із законом, у строки, що обумовлюються угодою сторін.
У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.
Відповідно до частини дев`ятої статті 118 ЗК України відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.
За змістом статті 9 ЗК України до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.
Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21 травня 1997 року № 280/97-ВР (далі - Закон № 280/97-ВР) передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.
Згідно з частиною п`ятнадцятою статті 46 та частиною п`ятнадцятою статті 47 Закону № 280/97-ВР порядок проведення першої сесії ради, порядок обрання голови та заступника (заступників) голови районної у місті, районної, обласної ради, секретаря сільської, селищної, міської ради, скликання чергової та позачергової сесії ради, призначення пленарних засідань ради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття рішень ради про затвердження порядку денного сесії та з інших процедурних питань, а також порядок роботи сесії визначаються регламентом ради з урахуванням вимог Закону України «Про засади державної регуляторної політики у сфері господарської діяльності».
Частиною першою та другою статті 59 Закону № 280/97-ВР передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень.
Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.
За доводами позивача, протиправна бездіяльність Київради полягає у невиконанні обов`язку розглянути підготовлений Департаментом земельних ресурсів проєкт рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність. Позивач не ставить питання про наявність у нього безумовного права на отримання ділянки, а оспорює саме відсутність будь-якої дії з боку відповідача щодо прийняття рішення (позитивного чи негативного) у встановлені законодавством строки.
З метою визначення особливостей землекористування у місті Києві як столиці України, Київська міська рада рішенням від 20 квітня 2017 року № 241/2463 затвердила Порядок набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві (далі - Порядок № 241/2463).
Відповідно до пункту 4.8 Порядку № 241/2463 після державної реєстрації земельної ділянки (внесення відповідних відомостей до Державного земельного кадастру про проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки) зацікавлена особа з метою прийняття Київською міською радою рішення про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) звертається в установленому порядку до приймальні Київради з земельних питань для прийняття Київською міською радою відповідного рішення. До заяви зацікавлена особа подає погоджену в установленому порядку документацію із землеустрою, витяг з Державного земельного кадастру, електронний файл in4 та файл XML.
Приймальня Київської міської ради із земельних питань у день надходження заяви або протягом наступного робочого дня надсилає подані матеріали до Департаменту земельних ресурсів для:
- підготовки висновку щодо надання в установленому законом порядку земельної ділянки відповідно до статті 33 Закону № 280/97-ВР;
- занесення відповідної інформації до міського земельного кадастру (за необхідності);
- підготовки проекту рішення Київської міської ради про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) або про відмову у передачі (наданні) земельної ділянки у власність (в користування);
- підготовки пояснювальної записки до проекту рішення Київської міської ради про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) або про відмову у передачі (наданні) земельної ділянки у власність (в користування).
Пунктом 4.9 Порядку № 241/2463 передбачено, що підготовка висновку щодо надання в установленому законом порядку земельної ділянки, внесення відповідної інформації до міського земельного кадастру, підготовка проекту рішення Київської міської ради про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) або про відмову у передачі (наданні) земельної ділянки у власність (в користування) здійснюється у десятиденний термін. Внесення відповідної інформації до міського земельного кадастру здійснюється безпосередньо Департаментом земельних ресурсів на безоплатній основі.
Згідно з пунктом 4.10 Порядку № 241/2463 за результатами розгляду проекту рішення Київської міської ради про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) або про відмову у передачі (наданні) земельної ділянки у власність (в користування) Київська міська рада приймає відповідне рішення щодо розпорядження земельною ділянкою в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради.
Згідно з частиною першою статті 26 Регламенту суб`єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, депутати Київради, заступник міського голови - секретар Київради, постійні комісії Київради, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян в порядку, визначеному законодавством та цим Регламентом, а також члени територіальної громади міста Києва в порядку місцевої ініціативи відповідно до вимог, передбачених законодавством та цим Регламентом.
Відповідно до частини п`ятої статті 29 Регламенту протягом п`яти днів з дня реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради Київський міський голова або за його дорученням заступник міського голови - секретар Київради надає доручення щодо розгляду проекту рішення постійній комісії, яка, враховуючи функціональну спрямованість постійних комісій, визначається ним профільною для попереднього розгляду відповідного проекту рішення, а також іншим постійним комісіям виходячи з їх функціональної спрямованості.
Частиною першою статті 47 Закону № 280/97-ВР передбачено, що постійні комісії ради є органами ради, що обираються з числа її депутатів, для вивчення, попереднього розгляду і підготовки питань, які належать до її відання, здійснення контролю за виконанням рішень ради, її виконавчого комітету.
Відповідно до частини десятої статті 47 Закону № 280/97-ВР за результатами вивчення і розгляду питань постійні комісії готують висновки і рекомендації. Висновки і рекомендації постійної комісії приймаються більшістю голосів від загального складу комісії і підписуються головою комісії, а в разі його відсутності - заступником голови або секретарем комісії.
Згідно з частинами другою, третьою статті 1 Положення про постійні комісії Київської міської ради, затвердженого Рішенням Київської міської ради № 9/9 від 19 червня 2014 року (далі - Положення про постійні комісії), постійні комісії Київської міської ради здійснюють свою діяльність, керуючись Конституцією України і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, рішеннями Київської міської ради, Статутом територіальної громади міста Києва, Регламентом Київської міської ради та цим Положенням. Постійні комісії Київської міської ради є підзвітними раді та відповідальними перед нею.
Відповідно до частини першої статті 5 Положення про постійні комісії, постійні комісії Київської міської ради, перелік яких затверджений рішенням Київської міської ради від 19 червня 2014 року № 10/10 «Про перелік та склад постійних комісій Київської міської ради», здійснюють повноваження, визначені Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламентом Київської міської ради, цим Положенням та відповідно до функціональної спрямованості, яка визначена цією статтею.
В свою чергу, частиною дванадцятою статті 11 Регламенту передбачено, що функціональна спрямованість і порядок організації роботи постійних комісій визначаються цим Регламентом та Положенням про постійні комісії. Перелік та склад постійних комісій Київради затверджуються окремим рішенням Київради.
Пунктом 1 частини 3 статті 5 Положення про постійні комісії передбачено, що постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування вивчає, попередньо розглядає, бере участь у підготовці та готує проекти рішень Київської міської ради, надає висновки та рекомендації, здійснює контроль за виконанням рішень ради, її виконавчого органу з питань володіння, користування та розпорядження землями територіальної громади міста (включаючи питання передачі земельних ділянок у власність чи користування, приватизації земельних ділянок, припинення права користування та вилучення земельних ділянок із земель комунальної власності).
Тобто, постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування за своєю функціональною спрямованістю визнається профільною у цих правовідносинах.
Згідно з частиною першою статті 30 Регламенту постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким:
1) підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його;
2) підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «із зауваженнями» або «з рекомендаціями»;
3) відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка «відхилено» із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.
Згідно з частиною четвертою статті 30 Регламенту висновок постійної комісії про підтримку чи відхилення проекту рішення, а також висновок про підтримку проекту рішення із зауваженнями чи рекомендаціями викладається у протоколі засідання комісії. Постійна комісія повідомляє профільну постійну комісію про результати розгляду проекту рішення та в разі прийняття висновку про підтримку проекту рішення із зауваженнями чи рекомендаціями або висновку про відхилення проекту рішення направляє відповідний витяг з протоколу до профільної постійної комісії. Висновок постійної комісії про підтримку проекту рішення із зауваженнями чи рекомендаціями або висновок про його відхилення є обов`язковим для розгляду профільною постійною комісією.
Відповідно до частини шостої статті 30 Регламенту профільна постійна комісія протягом 35 днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовує його та за результатами розгляду проекту рішення приймає висновок, яким:
1) підтримує проект рішення Київради без зауважень та підписує його;
2) підтримує проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка «із зауваженнями» або «з рекомендаціями»;
3) за згодою суб`єкта подання створює робочу групу постійної комісії для доопрацювання проекту рішення;
4) відхиляє проект рішення з відповідним обґрунтуванням та повертає його суб`єкту подання; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка «відхилено» із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.
Висновок профільної постійної комісії викладається у протоколі засідання комісії.
За матеріалами справи, Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготовлено проєкт рішення Київської міської ради «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 » та передано 20 січня 2021 року для розгляду, прийняття рішення до Київської міської ради відповідно до Регламенту Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 07 липня 2016 року № 579/579 (далі - Регламент).
20 січня 2021 року проєкт рішення передано на розгляд до профільної комісії - постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування.
Апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що Київська міська рада не дотрималась вимог, встановлених частиною шостою статті 30 Регламенту Київської міської ради, згідно з якою профільна постійна комісія з питань містобудування, архітектури та землекористування зобов`язана протягом 35 днів з моменту реєстрації проєкту рішення опрацювати його та прийняти один із передбачених Регламентом висновків. 
Як правильно встановив суд першої інстанції, станом на момент розгляду справи такий розгляд комісією не проводився, жодного висновку прийнято не було, а сам проєкт рішення до Департаменту земельних ресурсів не повертався. Це свідчить про порушення встановленого строку для розгляду, що прямо підтверджується матеріалами справи та не заперечується жодною зі сторін. Вказана бездіяльність профільної комісії є ключовою обставиною, що підтверджує факт невиконання Київською міською радою свого обов`язку діяти у спосіб, передбачений Регламентом, та розглядати подані проекти рішень у визначені строки.
Щодо застосування у даному конкретному випадку до спірних правовідносин положення пункту 11 статті 30 Регламенту, слід зазначити наступне.
Згідно з пунктом 11 статті 30 Регламенту у разі, якщо профільна постійна комісія протягом строку, встановленого частиною шостою цієї статті 30 Регламенту, не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених частиною шостою цієї статті 30 Регламенту висновків, проект рішення вважається підтриманим профільною постійною комісією. В такому випадку профільна постійна комісія зобов`язана на вимогу суб`єкта подання протягом трьох днів направити йому оригінал проекту рішення. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проекту рішення подати його для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради. В такому разі суб`єкт подання самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини одинадцятої статті 30 Регламенту», а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку «підтримано в порядку частини п`ятої статті 30 Регламенту».
Отже, проєкт рішення вважається підтриманим профільною постійною комісією у випадку, якщо проєкт рішення не було розглянуто комісіями у визначений статтею 30 Регламенту строк.
Подібний висновок викладений Верховний Судом у постанові від 12 серпня 2019 року у справі № 826/15091/17.
У такому випадку профільна постійна комісія зобов`язана на вимогу суб`єкта подання протягом трьох днів направити йому оригінал проєкту рішення. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проєкту рішення подати його для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради. В такому разі суб`єкт подання самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проєкту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини одинадцятої статті 30 Регламенту», а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку «підтримано в порядку частини п`ятої статті 30 Регламенту».
Натомість, вказані дії відповідачем (суб`єктом подання проєкту рішення) не здійснювались, що свідчить про порушення регламенту Київської міської ради щодо порядку розгляду відповідною комісією підготовленого Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проєкту рішення про затвердження проекту землеустрою.
Щодо доводів позивача про протиправну бездіяльність відповідача в частині неприйняття відповідно до вимог чинного законодавства України рішення про затвердження проекту землеустрою та надання у власність земельної ділянки.
З матеріалів справи вбачається, що після отримання 09 грудня 2020 року клопотання позивача, Департаментом земельних ресурсів підготовлено відповідний проєкт рішення, який листом від 20 січня 2021 року скеровано на розгляд Київській міській раді.
Пунктом 4.10 Порядку № 241/2463 визначено, що за результатами розгляду проекту рішення Київської міської ради про передачу (надання) земельної ділянки у власність (в користування) або про відмову у передачі (наданні) земельної ділянки у власність (в користування) Київська міська рада приймає відповідне рішення щодо розпорядження земельною ділянкою в порядку, встановленому Регламентом Київської міської ради.
Отже, наведеним Порядком та положеннями статті 118 ЗК України не передбачено права Ради взагалі не розглядати питання передачі (надання) земельної ділянки в користування (у власність).
Разом з тим, вказані правові акти містять положення про те, що Київська міська рада або приймає рішення про таку передачу або - про відмову у передачі.
Тобто, відповідач як суб`єкт владних повноважень не має права на альтернативну поведінку, останнім має бути прийнято відповідне рішення.
Однак, як вже встановлено судом, станом на час розгляду справи судом, Київська міська рада, як компетентний орган у вирішенні земельних питань, не розглянула на пленарному засіданні питання про затвердження проєкту землеустрою та відведення земельної ділянки у власність позивачу, що є порушенням статті 118 ЗК України та інших нормативних актів строку для розгляду клопотання позивача, у зв`язку з чим зазначене питання підлягає розгляду відповідачем.
З огляду на встановлені обставини та з урахуванням наведених правових підстав, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність протиправної бездіяльності Київської міської ради, яка полягала у неприйнятті рішення щодо затвердження проекту землеустрою та надання земельної ділянки у власність позивачу. 
У зв`язку з цим, колегія суддів вважає обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, позовні вимоги про визнання такої бездіяльності протиправною та зобов`язання Київської міської ради прийняти рішення відповідно до вимог чинного законодавства щодо затвердження та передачі у власність земельної ділянки кадастровий номер 8000000000:90:053:0001, розташованої за адресою: місто Київ, Голосіївський район, вулиця Бродівська.
Також правильним є висновок суду першої інстанції про те, що факт неприйняття постійною комісією висновку щодо вказаного проєкту рішення не впливає на висновок суду, оскільки законодавством закріплено обов`язок Ради на пленарному засіданні розглянути проєкт рішення та прийняти рішення або про передачу земельної ділянки або про відмову у передачі.
Отже, погодження чи непогодження вказаного проєкту рішення постійними комісіями, до компетенції яких не віднесено вирішення питань регулювання земельних відносин, не може нівелювати такий обов`язок.
При цьому, Регламент визначає процедуру розгляду питань, пов`язаних в тому числі із регулюванням земельних відносин, і порядок прийняття рішень, а не встановлює і не може встановлювати виключень, за яких такі питання розглядаються іншим органом ніж відповідною радою.
Такий правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 826/7730/17.
Окрім того, висновки постійних комісій, в тому числі й відповідної профільної комісії про погодження проєкту рішення або про його відхилення проєкту рішення не є обов`язковим для Київської міської ради, хоча й беруться до уваги при прийнятті того чи іншого рішення, оскільки відповідно до приписів Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Регламенту Київрада може прийняти рішення, відмінне від такого висновку. У такому випадку таке рішення міської ради має містити власні мотиви посилання на відповідні визначені законом підстави, керуючись якими орган місцевого самоврядування дійшов висновку про прийняття саме такого рішення.
Посилання відповідача на те, що ув`язку із значною кількість проєктів рішень, які підлягають розгляду Київською міською радою, розгляд клопотання ОСОБА_1 від 09 грудня 2020 року відбувається у поряду черговості, тому відсутнє порушення прав останнього, є безпідставним, оскільки станом на час виникнення спірних правовідносин норми чинного законодавства України не передбачають відповідний порядок вирішення вказаного витання у порядку черговості, натомість приписами частини дев`ятої статті 118 ЗК України визначено, що таке питання вирішується у двотижневий строк.
Стосовно доводів відповідача про дискреційність повноважень Київської міської ради, як на підставу для відмови у задоволенні вимоги про зобов`язання Київської міської ради прийняти конкретне рішення, то колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що у цій правовій ситуації повноваження відповідача не є дискреційними, оскільки у разі настання визначених законодавством умов, відповідач зобов`язаний до вчинення конкретних дій - розглянути заяву позивача у встановленому законом порядку, а за умови відповідності заяви та доданих до неї документів вимогам законодавства прийняти рішення про задоволення заяви.
В той же час, підставою для відмови у задоволенні заяви позивача можуть бути лише визначені законом обставини.
Також необґрунтованими є твердження про недоведення позивачем права на безоплатну приватизацію земельної ділянки, оскільки до заяви було додано повний пакет документів, передбачений законодавством, та отримано погодження уповноваженого органу. 
Щодо доводів відповідача про те, що у зв`язку з запровадженням карантину через пандемію COVID-19, а також введенням правового режиму воєнного стану було ускладнено або унеможливлено розгляд заяви позивача та ухвалення відповідного рішення, колегія суддів зазначає таке.
Загальне ускладнення умов функціонування органів місцевого самоврядування не звільняє їх від обов`язку діяти у межах повноважень, у спосіб та у строки, встановлені законом. Київська міська рада не надала жодних доказів того, що на момент виникнення спірних правовідносин існували прямі законодавчі заборони або процесуальні обмеження, які б унеможливлювали розгляд проекту рішення щодо передачі земельної ділянки у власність. Більше того, проект рішення був поданий ще у грудні 2020 року, тобто до введення в Україні воєнного стану.
Наявність карантину чи воєнного стану не скасовує обов`язку органів місцевого самоврядування виконувати свої функції, а лише може зумовити певні особливості або строки реалізації рішень. Таким чином, посилання Київради на ці обставини як на виправдання тривалої бездіяльності є безпідставними та не можуть бути визнані належною причиною невиконання вимог законодавства.
Доводи апеляційної скарги Київради зводяться по суті до переоцінки проаналізованих судом доказів та не дають підстав вважати висновки суду першої інстанції помилковими.
Отже, з урахуванням того, що у цій справі Київрада безпідставно не розглянула поданий проєкт рішення про затвердження проєкту землеустрою та передачу земельної ділянки позивачу у власність, а відповідачем не доведено наявність обставин, які могли б слугувати підставою для відмови у розгляді чи затвердженні відповідного проєкту, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що ефективний захист порушеного права позивача можливий шляхом зобов`язання відповідача розглянути зазначене питання та прийняти щодо нього рішення відповідно до вимог чинного законодавства. При цьому суд не втручався у дискреційні повноваження органу і не визначив зміст майбутнього рішення.
Таке зобов`язання суб`єкта владних повноважень узгоджується з вимогами частини четвертої статті 245 КАС України та є в даній правовій ситуації найбільш ефективним способом захисту порушеного права позивача.
Однак, в контексті вказаного колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на те, що на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ, який продовжений та залишається діючим.
Отже, на дату прийняття рішення у цій справі в Україні діє воєнний стан, правовий режим якого визначається Законом України «Про правовий режим воєнного стану» від 12 травня 2015 року № 389-VIII.
В свою чергу, відповідно до підпункту 5 пункту 27 розділу X «Перехідні положення» ЗК України під час дії воєнного стану земельні відносини регулюються з урахуванням таких особливостей: безоплатна передача земель державної, комунальної власності у приватну власність, надання дозволів на розроблення документації із землеустрою з метою такої безоплатної передачі, розроблення такої документації забороняється.
Отже, до припинення (скасування) воєнного стану в Україні діє встановлена законом заборона на безоплатну передачу у приватну власність земель державної та комунальної власності, на надання уповноваженим органом виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування дозволів на розроблення документації із землеустрою з метою такої безоплатної передачі, а також на розроблення відповідної документації.
Таким чином, суд першої інстанції обґрунтовано дійшов висновку, що вказані обставини унеможливлюють виконання відповідачем рішення суду в частині розгляду заяви (клопотання) позивача про надання дозволу на розробку проєкту землеустрою та прийняття за результатами такого розгляду відповідного рішення, а тому згідно з частиною третьою статті 378 КАС України наявні підстави для відстрочення виконання судового рішення в цій частині до припинення (скасування) в Україні воєнного стану.
Оскільки суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, то колегія суддів згідно із статтею 316 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги залишає її без задоволення, а рішення суду - без змін.
Керуючись статтями 308, 311, 315, 316, 322, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Київської міської ради залишити без задоволення, а рішення Київського окружного адміністративного суду від 27 березня 2024 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати ухвалення та оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач:                                                                      Черпак Ю.К.

Судді:                                                                                Кобаль М.І.

                                                                                          Штульман І.В.