ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/816/25	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №690/559/24 Категорія: на ухвалу    	Здоровило В. А. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Фетісова Т. Л. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

       22 квітня 2025 року                                                                                                   м. Черкаси   

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідач	Фетісова Т.Л. 	
судді	Гончар Н.І., Сіренко Ю.В.	
секретар 	Широкова Г.К.	

розглянув у порядку спрощеного позовного провадження у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Ватутінського міського суду Черкаської області від 10.03.2025 (суддя в суді першої інстанції Здоровило В.А.) про залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , приватний нотаріус Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Побіянська Неллі Борисівна про визнання заповіту недійсним,

в с т а н о в и в :

у серпні 2024 року позивачі звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , треті особи: ОСОБА_5 , приватний нотаріус Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Побіянська Н.Б., яким просили визнати заповіт ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на користь ОСОБА_3 та з умовою на користь ОСОБА_4 від 20.10.2004, складеного на нотаріальному бланку ВВО №049048 та посвідченого 20.10.2004 приватним нотаріусом Звенигородського нотаріального округу Черкаської області Бондаренко Н.М. зареєстровано в реєстрі за №3547, недійсним.
Ухвалою Ватутінського міського суду Черкаської області від 10.03.2025 позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у справі залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки позивачі, будучи належним чином повідомлені про судовий розгляд за допомогою повідомлення у додаток «Viber», вдруге в судове засідання не з`явилися. Крім того, даною ухвалою скасовано заходи забезпечення позову відповідно до ухвали судді Ватутінського міського суду Черкаської області від 11.09.2024 про заборону приватному нотаріусу Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Побіянській Н.Б. видавати свідоцтво про право на спадщину за заповітом ОСОБА_3 , 1972 року народження після смерті ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та вчиняти реєстраційні дії щодо майна, яке входить до спадкової маси та підлягає державній реєстрації.
Не погоджуючись з такою ухвалою суду першої інстанції, позивач ОСОБА_1 подала 26.03.2025 апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на її незаконність, просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду справи до суду першої інстанції. Зазначає, що надсилання виклику до суду за допомогою повідомлення у додатку «Viber» не є належним повідомленням про час і місце розгляду справи, оскільки заяви про надсилання їй викликів до суду у такий спосіб вона не подавала.
Відзиву на апеляційну скаргу до апеляційного суду не надходило.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до положень ч.ч.1, 2, 5 ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків. 
Статтею 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин (частина третя статті 131 ЦПК України).
У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, коли від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (частина п`ята статті 223 ЦПК України).
Згідно з пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.
Вказані висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28.07.2023 у справі № 755/20634/21.
Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.
Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своєї неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.
Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22.03.2023 у справі № 554/9972/19. 
У постановах Верховного Суду від 11.01.2023 у справі № 500/3032/18, від 12.01.2023 у справі № 205/3009/16, від 14.02.2023 у справі № 947/15909/21 зазначено, що причини повторної неявки позивача в судове засідання правового значення не мають, а обов`язковими умовами для застосування передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України процесуальних наслідків повторної неявки позивача в судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи без його участі у судовому засіданні.
Правом на залишення позову без розгляду суд наділений лише у разі повторної неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Залишення позову без розгляду у зв`язку з повторною неявкою позивача є негативним правовим наслідком для позивача у випадку зловживання ним своїми процесуальними правами, що презюмується.
Такі висновки викладені у постанові Верховного Суду від 21.11.2023 у справі № 557/1799/21.
Таким чином, положення ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.
Згідно із частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається.
Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення ЄСПЛ від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії», заява № 11681/85, пункт 35, від 16 лютого 2017 року у справі «Каракуця проти України», заява № 18986/06).
Заявник із великим ступенем зацікавленості повинен проявляти інтерес про хід розгляду судом ініційованої ним справи. У разі відсутності обставин непереборної сили, ігнорування позивачем (заявником) протягом тривалого періоду часу судового провадження, відкритого за його позовною заявою (заявою, скаргою), свідчить про недобросовісну поведінку та порушення основоположних засад цивільного процесу.
Наведене узгоджується із висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 25.09.2024 у справі № 490/9587/18 (пункти 135-139) та викладено у постанові Верховного Суду від 24.03.2025 у справі 203/3889/23 (провадження № 61-6021св24).
Далі, принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.
Ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи (частина перша статті 8 ЦПК України).
Повідомлення сторін про час і місце розгляду справи проводиться судом відповідно до статті 128 ЦПК України: суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно. У разі ненадання учасниками справи інформації щодо їх адреси судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. Відповідач, третя особа, свідок, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, а також заінтересована особа у справах про видачу обмежувального припису викликаються до суду через оголошення на офіційному веб-сайті судової влади України, яке повинно бути розміщене не пізніше ніж за десять днів, а у разі розгляду справи про видачу обмежувального припису - не пізніше 24 годин до дати відповідного судового засідання. З опублікуванням оголошення про виклик особа вважається повідомленою про дату, час і місце розгляду справи.
Відповідно до ч.8 ст.128 ЦПК днем вручення судової повістки, зокрема, є: 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
При судовому розгляді встановлено та вбачається з матеріалів справи, що у серпні 2024 року позивачі звернулися з позовом про визнання заповіту недійсним.
Ухвалою суду від 11.09.2024 відкрито позовне провадження та призначено підготовче засідання (а.с.50).
Ухвалою суду від 03.01.2025 закрито підготовче провадження, справу призначено до розгляду по суті на 24.01.2025 (а.с.145).
24.01.2025 позивачі в судове засідання не з`явилися у зв`язку з чим розгляд справи було відкладено на 18.02.2025 (а.с.155).
18.02.2024 позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилися, належним чином були повідомлені, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення (а.с.171, 172 (відповідно). 
У зв`язку з неявкою позивачів у судове засідання розгляд справи було відкладено на 10.03.2025.
10.03.2025 позивачі в судове засідання не з`явилися, повістки їм були вручені належним чином в розумінні вимог ст.128 ЦПУ України, що підтверджується відміткою на конверті «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.181, 182).
Повідомлень про причини неявки матеріали справи не містять. 
Ухвалою Ватутінського міського суду Черкаської області від 10.03.2025 позов ОСОБА_1 , ОСОБА_2 у справі залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України, оскільки позивачі, будучи належним чином повідомлені про судовий розгляд вдруге в судове засідання не з`явилися.
Зважаючи на встановлені матеріалами справи обставини та викладені вище норми права апеляційний суд приходить до висновку про наявність підстав для залишення позову у даній справі без розгляду, оскільки належним чином повідомлені позивачі у даній справі повторно не з`явилися в судове засідання та не повідомили про причини неявки. При цьому, під повторністю неявки в судове засідання в цивільному процесі слід розуміти другу неявку підряд (поспіль) належно повідомленого позивача.
Апеляційний суд вважає необхідним зауважити, що залишення позову без розгляду – це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
Доводи апеляційної скарги, що позивач не подавала суду заяву про надсилання їй викликів у застосунку «Viber», а тому таке не є належним повідомленням, не є підставою для скасування ухвали суду від 10.03.2025 у цій справі, адже про судове засідання 18.02.2025 та 10.03.2025 ОСОБА_1 двічі поспіль, окрім повідомлення за допомогою викликів у застосунку «Viber», була повідомлена належним чином в розумінні цивільного процесуального закону, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення особисто (а.с.171) та поштовим повідомленням, яке повернулося до суду з відміткою про те, що «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.181). При цьому, іншої адреси, на яку можуть надсилатися повідомлення, апелянт суду першої інстанції не надала. 
Згідно ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Отже ухвалу Ватутінського міського суду Черкаської області від 10.03.2025 про залишення без розгляду позовної заяви у даній справі слід залишити без змін. 
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384, 442 ЦПК України, апеляційний суд, 

у х в а л и в  :

апеляційну скаргу – залишити без задоволення.
Ухвалу Ватутінського міського суду Черкаської області від 10.03. про залишення без розгляду позовної заяви  ОСОБА_1 ,  ОСОБА_2 до  ОСОБА_3 ,  ОСОБА_4 , треті особи:  ОСОБА_5 , приватний нотаріус Звенигородського районного нотаріального округу Черкаської області Побіянська Неллі Борисівна про визнання заповіту недійсним – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її ухвалення та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством. 
       Повну постанову складено 23.04.2025.

Суддя-доповідач

Судді