ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 527/2940/24  Номер провадження 22-ц/814/1698/25	Головуючий у 1-й інстанції Левицька Т. В.  Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 травня 2025 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого Пікуля В.П.,
суддів Одринської Т.В., Панченка О.О.,

розглянувши у порядку письмового провадження цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 на ухвалу Глобинського районного суду Полтавської області від 29 січня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на земельну ділянку,-
В С Т А Н О В И В:
ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст позовної заяви
У вересні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на земельну ділянку, в якому позивач прохав суд визнати за ним право особистої приватної власності на земельну ділянку 9,4 га, яка знаходиться в с. Липове Кременчуцького р-ну Полтавської обл.
Короткий зміст клопотання про зупинення розгляду справи
У січні 2025 року представник ОСОБА_2 – адвокат Віданова О.В. звернулася до місцевого суду із клопотанням про зупинення розгляду справи, в якому прохала суд зупинити провадження у справі № 527/2940/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на земельну ділянку до набрання законної сили рішення у справі № 756/2195/19, яка розглядається Дарницьким районним судом м. Києва за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.
В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що спірна земельна ділянка є предметом розгляду справи №756/2195/19 щодо поділу майна подружжя, а тому ОСОБА_1 саме під час розгляду вказаної справи має спростувати презумпцію поширення правового режиму спільного сумісного майна на земельну ділянку, що є предметом спору у справі № 527/2940/24.
Короткий зміст ухвали місцевого суду 
Ухвалою Глобинського районного суду Полтавської області від 29 січня 2025 року провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на земельну ділянку зупинено до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 756/2195/19, яка розглядається Дарницьким районним судом м. Києва за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та за зустрічним позовом ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
З ухвалою Глобинського районного суду Полтавської області від 29 січня 2025 року не погодився позивач та оскаржив її в апеляційному порядку, подавши до суду апеляційну скаргу.
У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_1 прохав суд зобов`язати Глобинський районний суд Полтавської області поновити провадження у справі №527/2940/24 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на земельну ділянку 9,4 га в с. Липове Кременчуцького р-ну.
Узагальнена позиція учасників справи
Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
На думку особи, яка подала апеляційну скаргу, розгляд позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 щодо визнання особистої приватної власності на спірну земельну ділянку не перешкоджає розгляду справи №756/2195/19, яка перебуває на розгляді в Дарницькому районному суді м. Києва щодо поділу спільного майна подружжя, а навпаки сприяє.
Щодо відзиву на апеляційну скаргу
Відзив на апеляційну скаргу з дотриманням вимог ЦПК України до Полтавського апеляційного суду не надходив.
Відповідно до частини третьої статті 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, приходить до такого висновку.
Щодо розгляду справи без виклику сторін
Відповідно до частини тринадцятої статті 7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Предметом перегляду є ухвала про зупинення провадження у справі, яка відповідно до пункту 14 частини першої статті 353 ЦПК України може бути оскаржена в апеляційному порядку окремо від рішення суду.
Відповідно до частини другої статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 9, 10, 14, 19, 37-40 частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Враховуючи, що оскаржувана ухвала зазначена в частині другій статті 369 ЦПК України, то колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження. 
Позиція апеляційного суду
Обов`язок суду зупинити провадження у справі закріплений у статті 251 ЦПК України. Так, пунктом 6 частини першої даної норми процесуального права визначено, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі, зокрема об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.
В постанові Верховного Суду від 29 квітня 2020 року зазначено, що зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду із визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи і щодо яких неможливо передбачити їх усунення.
Визначаючи наявність підстав, за яких провадження у справі підлягає обов`язковому зупиненню, суд повинен, зокрема, враховувати, що така підстава для зупинення провадження у справі застосовується у тому разі, коли у іншій справі можуть бути вирішені питання, що стосуються підстав, заявлених у справі вимог, чи умов, від яких залежить можливість її розгляду.
З огляду на вимоги закону для вирішення питання про зупинення провадження у справі суду слід у кожному конкретному випадку з`ясовувати: як пов`язана справа, яка розглядається, зі справою, що розглядається іншим судом; чим обумовлюється об`єктивна неможливість розгляду справи.
Неможливість розгляду справи до вирішення справи іншим судом полягає в тому, що обставини, які розглядаються іншим судом, не можуть бути встановлені судом самостійно у даній справі.
Пов`язаність справ полягає у тому, що рішення іншого суду, який розглядає справу, встановлює обставини, що впливають на збирання та оцінку доказів у даній справі. Ці обставини повинні бути такими, що мають значення для даної справи.
З матеріалів справи слідує, що на розгляді Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа № 756/2195/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, предметом розгляду якої є, зокрема земельна ділянка площею 9,4 га, розташована на території Святилівської сільської ради Глобинського району Полтавської області, яку ОСОБА_2 прохала суд визнати спільною сумісною власністю подружжя.
У вересні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Глобинського районного суду Полтавської області з позовом до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на земельну ділянку, в якому прохав суд визнати за позивачем право особистої приватної власності на земельну ділянку 9,4 га, яка знаходиться в с. Липове Кременчуцького р-ну Полтавської області.
Звертаючись до місцевого суду з клопотанням про зупинення розгляду справи, представник ОСОБА_2 – адвокат Віданова О.В. зазначила, що спірна земельна ділянка є предметом розгляду справи №756/2195/19 щодо поділу майна подружжя, а тому ОСОБА_1 саме під час розгляду вказаної справи має спростувати презумпцію поширення правового режиму спільного сумісного майна на земельну ділянку, що є предметом спору у справі № 527/2940/24.
Колегія суддів зазначає, що сама по собі взаємопов`язаність двох справ ще не свідчить про неможливість розгляду однієї справи до прийняття рішення в іншій справі. Підставою для зупинення провадження у справі є не лише існування іншої справи на розгляді в суді та припущення про те, що рішення в ній має значення для справи, що розглядається, а саме неможливість її розгляду до вирішення іншої справи, однак місцевим судом, у порушення вимог процесуального законодавства, не вказано на існування істотних перешкод для встановлення обставин, що мають значення для вирішення даної справи, а також неможливість їх встановлення судом самостійно під час розгляду цієї справи.
При цьому колегія суддів наголошує, що необґрунтоване зупинення провадження у справі призводить до затягування строків її розгляду і перебування в стані невизначеності учасників процесу, що свідчить про порушення положень частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що покладає на національні суди обов`язок здійснити швидкий та ефективний розгляд справ упродовж розумного строку.
Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейським судом з прав людини у справах проти України.
Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення ЄСПЛ від 08 листопада 2005 року у справі «Смірнова проти України», рішення ЄСПЛ від 27 квітня 2000 року у справі «Фрідлендер проти Франції»). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30 листопада 2006 року у справі «Красношапка проти України»).
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
Суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції (пункт 6 частини першої статті 374 ЦПК України).
Згідно пункту 4 частини першої статті 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Враховуючи наведені обставини справи, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, а справу слід направити для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Отже, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає частковому задоволенню, а ухвала Глобинського районного суду Полтавської області від 29 січня 2025 року - скасуванню із направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції. 
Щодо судових витрат
Згідно частини першої статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до частини тринадцятої статті 141 ЦПК України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки апеляційний суд по даній справі не змінює судове рішення та не ухвалює нове, а направляє справу для продовження розгляду, розподіл судових витрат не здійснюється при розгляді цієї апеляційної скарги. 

Керуючись статтями 367, 374, 379, 382 ЦПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 – задовольнити частково.

Ухвалу Глобинського районного суду Полтавської області від 29 січня 2025 року – скасувати.

Справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права особистої приватної власності на земельну ділянку - направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду шляхом подачі касаційної скарги протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 13 травня 2025 року.
Головуючий                                                                        В.П. Пікуль 

Судді                                                                                Т.В. Одринська

О.О. Панченко