УХВАЛА
 
03 червня 2025 року
м. Київ
 
справа № 369/125/17
провадження № 61-13085св24
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
 
Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М.
 
розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Шмідт Катерини Валеріївни на ухвалу Київського апеляційного суду від 31 липня 2024 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРГАЗ» до ОСОБА_1 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «КУА «Ексінор», Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра», ОСОБА_2 , про розірвання договору,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Заочним рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області
від 28 грудня 2018 року задоволено позовні вимоги ТОВ «УКРГАЗ» до 
ОСОБА_1 , треті особи: ТОВ «КУА «Ексінор», ПАТ «КБ «Надра», ОСОБА_2 про розірвання договору.
 
Розірвано договір участі у будівництві об`єкту від 11 грудня 2007 року, укладений між ТОВ «УКРГАЗ» та ОСОБА_1 . Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
 
Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Шмідт К. В.,
яка діє в інтересах ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», яке є правонаступником
ПАТ «КБ «Надра», звернулась до суду з апеляційною скаргою.
 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 31 липня 2024 року закрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Шмідт К. В., яка діє 
в інтересах ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент», та за заявою ТОВ «ФК «Брайт Інвестмент» про приєднання до апеляційної скарги на заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 28 грудня 2018 року 
у цивільній справі за позовом ТОВ «УКРГАЗ» до ОСОБА_1 , треті особи: 
ТОВ «КУА «Ексінор», ПАТ «КБ «Надра», ОСОБА_2 про розірвання договору.
 
18 вересня 2024 року Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Шмідт К. В., засобами поштового зв`язку, звернулася до Верховного Суду
із касаційною скаргою на Київського апеляційного суду від 31 липня 
2024 року, у якій заявниця, посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Київського апеляційного суду від 31 липня 2024 року та передати справу для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції.
 
18 жовтня 2024 року ухвалою Верховного Суду відкрито касаційне провадження у справі, витребувано матеріали справи із суду першої інстанції та надано строк для подання відзиву на касаційну скаргу.
 
У жовтні 2024 року до Верховного Суду надійшли матеріали цивільної справи. 
 
Згідно із пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання 
про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.
 
Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 
1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
 
Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку.
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду.
 
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України в суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
 
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
 
Зокрема, в частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
 
Європейський суд з прав людини зазначив, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну 
від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам 
статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції 
не мали встановлювати факти справи, а лише тлумачили відповідні юридичні норми (рішення в справі «Жук проти України» від 21 жовтня 2010 року).
 
Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.
 
Оскільки суд касаційної інстанції не встановив необхідності надання пояснень сторонами у справі на стадії касаційного перегляду судових рішень, то підстави для розгляду справи за участю учасників справи в суді касаційної інстанції відсутні.
 
За таких обставин розгляд справи буде здійснюватися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними 
у ній матеріалами, а копія судового рішення направлена у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України. 
 
З урахуванням категорії і складності справи та відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України справа підлягає розгляду в складі 
п`яти суддів.
 
Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРГАЗ» до ОСОБА_1 , треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю «КУА «Ексінор», Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Надра», ОСОБА_2 , про розірвання договору за касаційною скаргою Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Шмідт Катерини Валеріївни на ухвалу Київського апеляційного суду від 31 липня 2024 року призначити до судового розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                      В. В. Сердюк
 
С. О. Карпенко
 
І. М. Фаловська