ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2024 р.	Справа № 520/18421/24	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Спаскіна О.А.,
Суддів: Присяжнюк О.В. ,  Любчич Л.В. ,
за участю секретаря судового засідання  Труфанової К.М.  
позивача - ОСОБА_1 ,
представника позивача - Крамаренко В.П.,
представника відповідача - Тищенко В.В.,
свідка - ОСОБА_2 ,
свідка - ОСОБА_3 ,
свідка - ОСОБА_4 
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.09.2024, головуючий суддя І інстанції: Лук`яненко М.О., майдан Свободи, 6, м. Харків, 61022,  по справі № 520/18421/24
за позовом               ОСОБА_1      
до             Головного управління Національної поліції в Харківській області                        
          про визнання протиправними та скасування пункту наказу, наказу, поновлення на службі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
ВСТАНОВИВ:
Позивачка, ОСОБА_1 , звернулася до Харківського окружного адміністративного суду із адміністративним позовом до Головного управління Національної поліції в Харківській області, в якому просила:
- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Харківський області №538 від 11.06.2024 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківський області";
-  визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківський області №258 о/с від 17.06.2024 року "По особовому складу", яким звільнено зі служби в поліції з 25 жовтня 2024 року;
-  поновити позивача на службі в поліції на посаді з 17.06.2024 року;
- стягнути з ГУНП Харківської області на користь позивача середній заробіток за час вимушеного прогулу з 17.06.2024 року по час фактичного поновлення на службі.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 24 вересня 2024 року у задоволенні позову відмовлено.
ОСОБА_1 , не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подала апеляційну скаргу, в якій просила суд апеляційної інстанції рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.09.2024 року по справі № 520/18421/24 скасувати, та прийняти постанову, якою позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги зазначає, що приймаючи зазначене рішення суд першої інстанції дійшов до помилкових висновків, які призвели до неправильного вирішення справи, неповно з`ясував всі обставини справи, що мають значення при вирішенні спору, невірно застосував до спірних правовідносин вимоги матеріального та процесуального права.
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягав на законності судового рішення та просив залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Позивач та представник позивача  в судовому засіданні апеляційну скаргу підтримали в повному обсязі, посилаючись на мотиви та доводи, викладені в апеляційній скарзі.
Представник відповідача в судовому засіданні заперечував проти апеляційної скарги та зазначив, що рішення суду першої інстанції є правомірним та обґрунтованим і підстав для його скасування  не вбачає.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши доводи апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено у суді апеляційної інстанції, що ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) проходила публічну службу в Харківському районному управлінні поліції № 3 ГУНП в Харківській області (далі - Харківський РУП № 3 ГУНП в Харківській області) на посаді оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції.
22.04.2024 до т.в.о. начальника Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшов рапорт начальника сектору кадрового забезпечення ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції Скрипинця А.В. від 22.04.2024 № 8327/119-15/01- 2024, в якому містяться відомості про можливе порушення службової дисципліни з боку поліцейської Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області. Попередньо встановлено, що оперуповноважений сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_1 перебувала на лікарняному в період з 14.03.2024 по 12.04.2024. 15.04.2024 поліцейська надала до СКЗ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області листи непрацездатності за період перебування на лікарняному, однак період з 25.03.2024 по 28.03.2024 наданими листами непрацездатності охоплений не був. Протягом вказаних 4 календарних днів поліцейська була безпідставно відсутня на службі та не виконувала свої службові обов`язки.
Наказом т.в.о. начальника ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 22.04.2024 № 260 було призначено проведення службового розслідування за вказаним фактом, строки проведення якого продовжувались Наказом т.в.о. начальника ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області від 06.05.2024 № 277.
В ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 була безпідставно відсутня на службі в період з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 25.03.2024 року; з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 26.03.2024; з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 27.03.2024; з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 28.03.2024; не виконувала обов`язки за посадою та обов`язки поліцейського, та через безпідставну відсутність на службі без поважних причин не взяла участі у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час його оголошення на всій території України, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, чим порушила Присягу, що передбачена статтею 64 Закону України «Про Національну поліцію», а також порушила пункти 1, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, пункти 2.2 – 2.5 п. 2 Розділу ІІІ та пункти 1, 3 Розділу IV Положення про розподіл службового часу для поліцейських ГУНП в Харківській області, затвердженого наказом ГУНП в Харківській області № 620 від 07.03.2024 і, як наслідок, пункти 1, 2 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», тим самим, вчинила дисциплінарний проступок, який є несумісним з подальшим її проходженням служби в Національній поліції України.
21.05.2024 начальником Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області затверджено висновок службового розслідування, відповідно до якого дисциплінарна комісія ухвалила, зокрема, за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», Наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620, пунктів 1, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області застосувати дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
22.05.2024 начальник ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області звернувся з клопотанням до начальника ГУНП в Харківській області про застосування у відношенні оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян ВКП ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
Наказом начальника ГУНП в Харківській області від 11.06.2024 № 538 «Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківській області» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини першої статті 18, статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», Наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620, пунктів 1, 8 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, на підставі пункту 7 частини третьої статті 13 Дисциплінарного статуту до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції.
17.06.2024 наказом ГУНП в Харківській області № 258 о/с "По особовому складу" лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції згідно п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію».
Не погодившись з пунктом 1 наказу Головного управління Національної поліції в Харківський області №538 від 11.06.2024 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківський області" та наказом Головного управління Національної поліції в Харківський області №258 о/с від 17.06.2024 року "По особовому складу", позивач звернулась до суду з даним позовом.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд апеляційної інстанції виходив з того, що оскаржуваний наказ відповідача, прийнятий на підставі та у спосіб передбачений чинним законодавством, у зв`язку з чим не підлягає скасуванню.
Суд апеляційної інстанції не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з наступних підстав.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1 ст.1 Закону № 580-VIII встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
За визначенням ст. 3 Закону № 580-VIII у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону № 580-VIII поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
У частині 1 ст.18 Закону № 580-VIII передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Частиною 1 ст. 59 Закону № 580-VIII визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Наказом МВС України від 09.11.2016 року № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.
Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
Статтею 64 Закону № 580-VIII визначена Присяга працівника поліції.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 року № 2337-VІІІ (далі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до ч. 2 ст. 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського визначених статтею 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.
Частиною 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно з ч. 1 ст. 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Статтею 12 Дисциплінарного статуту встановлено, що дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони (ч.2 ст.13 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: зауваження; догана; сувора догана; попередження про неповну службову відповідність; пониження у спеціальному званні на один ступінь; звільнення з посади; звільнення із служби в поліції.
Частиною 1 ст. 14 Дисциплінарного статуту визначено, що службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків (ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ч. 3 ст. 14 Дисциплінарного статуту службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Згідно з ч. 4 ст. 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою (ч. 6 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Відповідно до ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 року затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України (далі Порядок № 893).
Пунктом 1 розділу 2 Порядку № 893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до п. 1 розділу 5 Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Приписами п.п. 2 та 3 розділу 4 Порядку № 893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку № 893 проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Згідно з п.4 розділу V Порядку № 893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
На підставі п.1 розділу VI Порядку № 893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення
Відповідно до п. 4 розділу 6 Порядку № 893 в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України «Про захист персональних даних»), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
Положеннями ст. 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580-VIII поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється, у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Отже, підставою для застосування дисциплінарного стягнення є вчинення дисциплінарних проступків, зокрема, невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни. Ці обставини, як і причини та умови, що їх зумовили, а також ступінь вини працівника органів поліції, з`ясовуються під час службового розслідування, за наслідками якого начальник вирішує питання щодо наявності чи відсутності у діянні порушника складу дисциплінарного проступку, та, відповідно, вирішує питання щодо наявності підстав для притягнення його до дисциплінарної відповідальності, обґрунтувавши при цьому своє рішення у відповідному наказі, у тому числі в частині обрання виду стягнення серед установлених законом.
Судовим розглядом встановлено, що з матеріалів службового розслідування вбачається, що в ході проведення службового розслідування дисциплінарною комісією було опитано позивача, яка пояснила, що з 14.03.2024 по 24.03.2024 перебувала на лікарняному у зв`язку з хворобою. 25.03.2024 вона, з дозволу начальника ВКП ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 , поїхала проходити ВЛК за адресою АДРЕСА_1 . Під час відвідування психіатра ОСОБА_2 , лейтенанту поліції ОСОБА_1 було видане направлення на госпіталізацію до ХОР «Харківської обласної клінічної психіатричної лікарні № 3», та ОСОБА_2 зазначила, що госпіталізація відбудеться через декілька днів від надання направлення, але точної дати не зазначила. Крім того, ОСОБА_2 повідомила позивача, що остання не має права відвідувати роботу та виконувати свої функціональні обов`язки, у зв`язку з невідомим психічним станом лейтенанта поліції ОСОБА_1 на той момент часу. 29.03.2024 позивач була госпіталізована до ХОР «Харківської обласної клінічної психіатричної лікарні № 3», де знаходилась до 09.04.2024 року. ОСОБА_1 пояснила, що в період з 25.03.2024 по 28.03.2024 вона, зі слів ОСОБА_2 , повинна була бути відсторонена від виконання своїх службових обов`язків до госпіталізації та висновку ВЛК.
ОСОБА_1 була додатково опитана 25.04.2024. Їй були поставлені наступні питання:
1. Де перебували Ви в період часу з 25.03.2024 по 28.03.2024?
Відповідь: У період часу з 25.03.2024 по 28.03.2024 вона перебувала вдома, виконуючи усний «припис» лікаря-психіатра ОСОБА_2 , який був озвучений 25.03.2024 приблизно об 11 годині 00 хвилин.
2. Чи прибували ви до підрозділу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області в період з 25.03.2024 по 28.03.2024?
Відповідь: У зазначений період часу ОСОБА_1 до підрозділу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області не прибувала.
3. Чи повідомляли Ви свого безпосереднього керівника про місцезнаходження у період часу з 25.03.2024 по 28.03.2024?
Відповідь: Про своє місцеперебування поліцейська не повідомляла свого безпосереднього керівника, однак ОСОБА_1 повідомила причину відсутності на робочому місці, а саме про те, що має чинне направлення до психіатричної установи.
4. Чи перебували Ви в період часу з 25.03.2024 по 28.03.2024 на лікарняному?
Відповідь: ОСОБА_1   офіційно не перебувала в вищезазначений період часу на лікарняному.
Окремо лейтенант поліції ОСОБА_1 додала лист Міністерства праці та соціальної політики України від 20.11.2006 року № 270/06/187-06, а саме: абзац 1 пункту 1, який пояснює її відсутність на робочому місці з причин сімейно-побутового характеру, а саме невизначеного психічного стану ОСОБА_1 на той момент часу, у якому остання ймовірно могла заподіяти собі чи іншим працівникам шкоду невідомого характеру.
Під час проведення службового розслідування, з метою встановлення факту перебування лейтенанта поліції ОСОБА_1 на лікарняному в період з 25.03.2024 по 28.03.2024 було надіслано запит до Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області від 24.04.2024 № 8617/119-60/01-2024 та отримано відповідь, що станом на 29.04.2024 в Електронному реєстрі листків непрацездатності по застрахованій особі ОСОБА_1 відсутні інформація щодо видачі (продовження) листків непрацездатності за період з 25.03.2024 по 28.03.2024.
Також було надіслано запит від 29.04.2024 № 8859/119-60/02-2024 до ДУ «ТМО МВС України по Харківській області» з метою отримання пояснень ОСОБА_2 в рамках проведення службового розслідування у відношенні лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Відповідь (№ 33/41-1465 від 02.05.2024) була отримана та зареєстрована в секторі документального забезпечення Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області за вх. 5954 від 07.05.2024. У даній відповіді зазначено, що у ДУ «ТМО МВС України по Харківській області» відсутні правові підстави для надання запитуваної інформації.
17.05.2024 за вих. № 10130/119-60/02-2024 до ДУ «ТМО МВС України по Харківській області» було надіслано повторний запит з метою отримання відповідей на наступні питання: «Чи надавала начальник Центру психіатричної допомоги та психофізіологічного відбору ДУ ТМО МВС України по Харківській області ОСОБА_2 25.03.2024 року лейтенанту поліції ОСОБА_1 усний дозвіл, або усну   рекомендацію,   або   усний   припис   про   не   вихід   на   службу?»   та   «Якщо   такий усний дозвіл, або усна рекомендація, або усний припис про не вихід на службу був наданий лейтенанту поліції ОСОБА_1 , чи було повідомлено про це керівництво ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області задля подальшого відсторонення від несення служби поліцейської відповідно до п. 6 ст 70 Закону України «Про Національну поліції України»? Якщо так, яким способом?».
Проте, як зазначено у відзиві на позов, відповідь від ДУ ТМО МВС України по Харківській області отримана не була.
Опитаний   начальник   відділу   кримінальної   поліції   Харківського   РУП   №3   ГУНП   в Харківській області підполковник поліції ОСОБА_3 , пояснив, що лейтенант поліції ОСОБА_1 проходить службу у відділі кримінальної поліції ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області на посаді оперуповноваженого сектору злочинців і зниклих   громадян.   Вранці   14.03.2024    ОСОБА_3   подзвонила    ОСОБА_1   та повідомила, що відкрила лікарняний, під час якого планує проходити ВЛК, в цей день (14.03.2024) поліцейська до ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області   не   прибула   для   повідомлення   про   відкриття   лікарняного   у   письмовому вигляді згідно наказу ГУНП в Харківській області №    620    від    07.03.2024,    з    вимогами    якого    працівники    ВКП    ХРУП    №    3    ГУНП    в Харківській області були ознайомлення під відомість. Знаходилась ОСОБА_1   на   лікарняному   безперервно   з   14.03.2024   по   14.04.2024   включно,   та 15.04.2024 вийшла на службу та особисто доповіла ОСОБА_3 про це. Крім того, поліцейська повідомила, що листи непрацездатності за весь період остання надала до сектору кадрового забезпечення – начальнику СКЗ ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області майору поліції ОСОБА_4 . Про те, що за період часу з 14.03.2024 по 14.04.2024 лікарняними листами не охоплений період з 25.03.2024 по 28.03.2024 ОСОБА_1 нічого не повідомляла. Про відсутність листів за період з 25.03.2024 по 28.03.2024 ОСОБА_3 стало відомо від майора поліції ОСОБА_4 . 25.03.2024 ОСОБА_1 написала ОСОБА_3 та повідомила, що її кладуть в лікарню на стаціонарне лікування, про проходження ВЛК нею йому ніхто не повідомляв. Окремо зазначено, що кожного дня ОСОБА_3 проводяться робочі наради, вранці та ввечері, на яких кожному особисто ставляться відповідні задачі згідно функціональних обов`язків. Однак на нарадах в період з 25.03.2024 по 28.03.2024 ОСОБА_1 присутня не була, робочі задачі не отримувала та не доповідала про їх виконання, внаслідок чого було перерозподілено робоче навантаження на інших поліцейських, які були вимушені виконувати за неї її функціональні обов`язки. В період з 25.03.2024 по 28.03.2024 іншими поліцейськими, а саме: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 закінчено розгляд матеріалів ЄО №№ 5205, 5321, 5812 та 5852, які ОСОБА_1 отримала на виконання до 14.03.2024, що збільшило обсяг навантаження на інших поліцейських.
Відповідно до запиту дисциплінарної комісії від 17.05.2024 вих.№ 60/10192 начальнику відділу кримінальної поліції ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області підполковнику поліції ОСОБА_3 , з метою отримання витягу з функціональних обов`язків лейтенанта поліції, оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян ВКП   ХРУП   №   3   ГУНП   в   Харківській   області    ОСОБА_1 ,   було   отримано   Витяг   з функціональних обов`язків вищезазначеної поліцейської (вих. 224 дск від 17.05.2024).
У ході службового розслідування опитано начальника сектору кадрового забезпечення Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_4 , який пояснив, що йому було відомо зі слів начальника ВКП ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області підполковника поліції ОСОБА_3 , що лейтенант поліції ОСОБА_1 з 14.03.2024 перебувала на лікарняному. 28.03.2024 йому зателефонувала лейтенант поліції ОСОБА_1 з метою повідомити, що їй дзвонила лікар ОСОБА_2 та просила забрати її направлення на госпіталізацію до ХОР «Харківської обласної клінічної психіатричної лікарні № 3». Під час спілкування, було прийняте рішення про те, що майор поліції ОСОБА_4 отримає направлення у ОСОБА_2 та наступного дня, 29.03.2024 року, зустрінеться з лейтенантом поліції ОСОБА_1 для передачі направлення та подальшої госпіталізації останньої невідкладно. Під час спілкування з лейтенантом поліції ОСОБА_1 , вона не повідомляла про те, що не перебувала на лікарняному протягом періоду часу з 25.03.2024 по 28.03.2024. Окремо зазначає, що до усіх поліцейських Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області під особистий підпис були доведені вимоги наказу ГУНП в Харківській області № 620 від 07.03.2024, однак ОСОБА_1 в день відкриття лікарняного (14.03.2024) до ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області задля повідомлення у письмовому вигляді, а саме рапортом, про відкриття лікарняного не прибувала.
В ході проведення службового розслідування дисциплінарній комісії надійшла копія відомості ознайомлення з наказами, які регламентують службову діяльність поліцейських ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, в тому числі з наказом ГУНП в Харківській області № 620 від 07.03.2024.
У ході службового розслідування оперуповноваженого сектору протидії шахрайству відділу кримінальної поліції Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , який пояснив, що у період часу з 14.03.2024 по 28.03.2024 у нього на виконанні знаходився матеріал ЄО № 5321 від 06.03.2024, який раніше був розписаний на лейтенанта поліції ОСОБА_1 , але у зв`язку з відсутністю останньої на робочому місці та закінченням строку розгляду матеріалу, ОСОБА_6 було закінчено розгляд вищевказаного матеріалу замість ОСОБА_1 . Більше додати нічого не може.
У ході службового розслідування старшого оперуповноваженого сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 , який пояснив, що у період часу з 14.03.2024 по 26.03.2024 у нього на виконанні знаходились матеріали ЄО № 5205 від 05.03.2024, № 5812 від 14.03.2024, № 5852 від 14.03.2024, які раніше були розписані на лейтенанта поліції ОСОБА_1 , але у зв`язку з відсутністю останньої на робочому місці та закінченням строку розгляду матеріалу, ОСОБА_5 було закінчено розгляд вищевказаних матеріалів 26.03.2024 року замість ОСОБА_1 . Більше додати нічого не може.
Під час проведення службового розслідування були опитані поліцейські, які 25.03.2024 несли службу з охорони адміністративної будівлі ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, а саме: майор поліції, інспектор сектору моніторингу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 та капітан поліції, інспектор-черговий чергової частини сектору моніторингу ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 , які пояснили, що протягом робочого дня 25.03.2024 не бачили лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Під час проведення службового розслідування були опитані поліцейські, які 26.03.2024 несли службу з охорони адміністративної будівлі ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, а саме: старший лейтенант поліції, оперуповноважений сектору розкриття злочинів проти власності відділу кримінальної поліції ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_9 та старший лейтенант поліції, інженер сектору інформаційної підтримки ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_10 , які пояснили, що протягом робочого дня 26.03.2024 не бачили лейтенанта поліції ОСОБА_1 у приміщенні будівлі ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області.
Під  час проведення  службового  розслідування  були  опитані  поліцейські, які 27.03.2024 несли службу з охорони адміністративної будівлі ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, а саме майор поліції, дільничний офіцер поліції сектору дільничних офіцерів поліції відділу превенції ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_11 , капітан поліції, старший лейтенант поліції, психолог сектору кадрового забезпечення ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_12 , які пояснили, що протягом робочого дня 27.03.2024 не бачили лейтенанта поліції ОСОБА_1 .
Під час проведення службового розслідування були опитані поліцейські, які 28.03.2024 несли службу з охорони адміністративної будівлі ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, а саме: старший лейтенант поліції, інспектор сектору ювенальної превенції відділу превенції ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області Діденко В.В., та старший лейтенант поліції, старший оперуповноважений відділу кримінальної поліції ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_13 , які пояснили, що протягом робочого дня та загалом у період чергування 28.03.2024 не бачили лейтенанта поліції ОСОБА_1 
25.04.2024 були складені Акти про фіксування відсутності на робочому місці оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 25.03.2024 року (№ 60/8630 від 25.04.2024), з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 26.03.2024 (№ 60/8631 від 25.04.2024), з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 27.03.2024 (№ 60/8635 від 25.04.2024), з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 28.03.2024 (№ 60/8636 від 25.04.2024).
17.05.2024 за № 60/10193 дисциплінарної комісією було направлено запит до режимно-секретного сектору ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, з метою встановлення чи надавала лейтенант поліції ОСОБА_1 для реєстрації до режимно- секретного сектору ХРУП № 3 будь-які робочі документи у період часу з 25.03.2024 по 28.03.2024. 20.05.2024 за № 60/10234 була отримана відповідь, в якій зазначається, що за вказаний у запиті період від оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян ВКП ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_1 до режимно-секретного сектору ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області документи з грифами секретності для реєстрації не надходили.
Крім того, 20.05.2024 за № 60/10252 дисциплінарної комісією було направлено запит до сектору інформаційної підтримки, з метою отримання відео записів з камер спостереження для встановлення факту перебування чи відсутності на службі лейтенанта поліції ОСОБА_1 у період часу з 25.03.2024 по 28.03.2024.
У відповіді від 20.05.2024 № 60/10252 зазначено, що надати відео зі стаціонарної системи відеоспостереження ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області за період з 25.03.2024 по 28.03.2024 не надається можливим, оскільки згідно технічних характеристик системи відеоспостереження ХРУП №3 ГУНП в Харківській області строк зберігання відеозаписів становить 30 діб.
У ході проведення службового розслідування обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність лейтенанта поліції ОСОБА_1 не встановлені.
Виходячи із вищевикладеного, дисциплінарною комісією було встановлено, що лейтенант поліції ОСОБА_1 була безпідставно відсутня на службі в період з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 25.03.2024 року; з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 26.03.2024; з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 27.03.2024; з 09 години 00 хвилин по 13 годину 00 хвилин та з 13 години 45 хвилин по 18 годин 00 хвилин 28.03.2024.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 у період з 29.03.2024 по 09.04.2024 перебувала на стаціонарному лікуванні у Комунальному некомерційному підприємстві Харківської обласної ради "обласна клінічна психіатрична лікарня №3", що підтверджується випискою №2388 від 09.04.2024.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 30.07.2024 витребувано у ДУ "ТМО МВС України по Харківській області" з власної ініціативи належним чином засвідчені копії наступних доказів: інформації чи перебувала ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ) на безперервному лікарняному у період з 14.03.2024 по 14.04.2024 з належними доказами щодо цього; інформації чи проводився огляд або особистий прийом ОСОБА_1 25.03.2024 та чи надавався начальником Центру психіатричної допомоги та психофізіологічного відбору ДУ "ТМО МВС України по Харківській області" ОСОБА_2 усний дозвіл чи рекомендації або усний припис про не вихід на службу лейтенанту поліції ОСОБА_1 у період з 25.03.2024 по 28.03.2024 з доказами повідомлення про це керівництво ХРУП №3 ГУНП в Харківській області задля подальшого відсторонення від несення служби поліцейської (разом з письмовими поясненнями з цього приводу); щодо надання лейтенанту поліції ОСОБА_1 направлення на проходження лікування до психіатричної установи з зазначенням строку початку проходження лікування, результатів та причин виконання або не виконання цього направлення (разом з письмовими поясненнями з цього приводу).
Так, На виконання ухвали Харківського окружного адміністративного суду від 30.07.2024 до суду листом від 16.08.2024 №33/41-2253 Державною установою "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківський області" надано наступну інформацію: " ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , не перебувала в ДУ ТМО на безперервному лікарняному у період з 14.03.2024 по 14.04.2024. 25.03.2024 року ОСОБА_1 була на консультації у лікаря психіатра ДУ ТМО, за висновком якого пацієнтка потребувала стаціонарного лікування в КНП ХОР "Обласна клінічна психіатрична лікарня" строком на 14 календарних днів, але в ДУ ТМО період 25.03.2024 року ОСОБА_1 листок непрацездатності не видавався. Наступного разу ОСОБА_1 звернулась на консультацію до лікаря психіатра ДУ ТМО 10.04.2024 року. З анамнезу захворювання, вбачається, що на прийом вона звернулась після стаціонарного лікування в КНП ХОР "Обласна клінічна психіатрична лікарня № 3" де перебувала з 29.03.2024 по 09.04.2024 року. За результатом консультації психіатра ДУ ТМО від 10.04.2024 року протипоказань для виконання службових обов`язків не виявлено. На прийомі у лікаря психіатра ДУ ТМО від 10.04.2024 року було підтверджено факт виконання ОСОБА_1 рекомендації щодо стаціонарного лікування, та її перебування в КНП ХОР "Обласна клінічна психіатрична лікарня" з 29.03.2024 по 09.04.2024, виписана у задовільному стані. Додатково повідомлено, що після 10.04.2024 року ОСОБА_1 до ДУ ТМО не зверталась. Вся інформація надана із записів зроблених в медичній карті амбулаторного хворого №6790".
Пунктом 1, 2 ч. 1 ст.1 8 Закону № 580-VIII визначено, що поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції та Присяги поліцейського, професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
Відповідно до вимог ст. 12 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно вимог п. 1, 2, 4, 8, 13 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, поліцейський зобов`язаний: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції.
Відповідно до пункту 24 постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» № 9 від 06.11.1992 року, прогулом визнається відсутність працівника на роботі як протягом усього робочого часу, так і більше трьох годин безперервно або сумарно протягом робочого дня без поважних причин.
Відповідно до вимог наказу Національної поліції України № 242 від 08.04.2022 року «Про деякі питання посиленого варіанту службової діяльності на період дії на території України воєнного стану», усім працівникам підрозділів Національної поліції України установлено шестиденний робочий тиждень та відмінено вихідний день - суботу і святкові дні.
Перевіряючи обґрунтованість звільнення ОСОБА_1 , у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту, суд виходить з такого.
Колегія суддів зазначає, що судом апеляційної інстанції було викликано свідка, ОСОБА_2 , лікаря психіатра Державної установи «Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Харківський області", яка знаходиться за адресою: 61002, м. Харків, вул. Гіршмана, буд. 8/10, яка в судовому засіданні підтвердила факт, що дійсно позивачка 25.03.2024 була у неї на прийомі та позивачці було видане направлення на госпіталізацію до ХОР «Харківської обласної клінічної психіатричної лікарні № 3», та ОСОБА_2 зазначила, що госпіталізація відбудеться через декілька днів від надання направлення, але точної дати не зазначила. Крім того, ОСОБА_2 повідомила позивача, що остання не має права відвідувати роботу та виконувати свої функціональні обов`язки, у зв`язку з невідомим психічним станом позивачки.
Крім того, до суду апеляційної інстанції в судовому засіданні   ОСОБА_2 надано довідку, яка нею же і складена, про результати огляду № 5411934 від 25.03.2024, в якій зазначено наступний висновок: Потребує стаціонарного лікування в КНП ХОР «Обласна клінічна психіатрична лікарня» строком на 14 календарних днів знідно із ст. 20 гр. I наказу МВС України від 03.04.2017р. № 285.
Також, під час апеляційного розгляду, свідок ОСОБА_2 підтвердила, що телефонувала до начальника сектору кадрового забезпечення Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області майора поліції Скрипинця А.В., де повідомила йому про те, що ОСОБА_1 необхідна госпіталізація до ХОР «Харківської обласної клінічної психіатричної лікарні № 3», а також повідомила його, що остання не має права відвідувати роботу та виконувати свої функціональні обов`язки, у зв`язку з невідомим психічним станом позивачки, що в свою чергу підтвердив в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 .
Із врахуванням вищевикладених обставин, суд апеляційної інстанції зазначає, що ОСОБА_1 була звільнена зі служби з поліції незаконно, оскільки була відсутня на службі з 25.03.2023 по 28.03.2024 з поважних причин. 
Враховуючи вищевикладене колегія суддів вважає висновки відповідача про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог пунктів 1, 2 частини 1 статті 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», Наказу ГУНП в Харківській області від 07.03.2024 № 620, пунктів 1, 8 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту, на підставі пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту,  такими, що не знайшли своє підтвердження під час судового розгляду.
Із врахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції вважає, що оскаржувані накази ГУНП в Харківській області прийнятті з порушенням вимог чинного законодавства, у зв`язку з чим підлягають скасуванню.
Відповідно до ч. 1 ст. 235 Кодексу законів про працю України, у разі звільнення без законної підстави або незаконного переведення на іншу роботу, у тому числі у зв`язку з повідомленням про порушення вимог Закону України "Про запобігання корупції" іншою особою, працівник повинен бути поновлений на попередній роботі органом, який розглядає трудовий спір.
Таким чином, у зв`язку із незаконним звільненням позивача, ОСОБА_1 необхідно поновити на посаді, з якої її звільнено, а саме, на посаді оперуповноваженого сектору розшуку злочинців і зниклих громадян відділу кримінальної поліції Харківського районного управління поліції №3 Головного управління Національної поліції в Харківській області.
Згідно з ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Відповідно до ч. 2 ст.9 КАС України суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
При цьому, під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект.
У пункті 2.27 Інструкції про порядок ведення трудових книжок працівників, затвердженої Наказом Міністерства праці України, Міністерства юстиції України, Міністерства соціального захисту населення України від 29.07.1993 за №58, зазначено, що днем звільнення вважається останній день роботи.
Отже день звільнення – це останній день, коли працівник перебуває у трудових відносинах із роботодавцем.
Таким чином, колегія суддів приходить висновку, що позивача слід поновити на посаді з наступного дня за днем звільнення, тобто з 18.06.2024.
Згідно із ч. 2 ст. 235 Кодексу законів про працю України, при винесенні рішення про поновлення на роботі орган, який розглядає трудовий спір, одночасно приймає рішення про виплату працівникові середнього заробітку за час вимушеного прогулу або різниці в заробітку за час виконання нижчеоплачуваної роботи, але не більш як за один рік. Якщо заява про поновлення на роботі розглядається більше одного року, не з вини працівника, орган, який розглядає трудовий спір, виносить рішення про виплату середнього заробітку за весь час вимушеного прогулу.
Постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.1995 № 100 р. затверджено Порядок обчислення середньої заробітної плати (в подальшому – Порядок № 100).
Відповідно до п. 2 Порядку № 100, обчислення середньої заробітної плати для оплати часу відпусток, надання матеріальної (грошової) допомоги або виплати компенсації за невикористані відпустки проводиться виходячи з виплат за останні 12 календарних місяців роботи, що передують місяцю надання відпустки, надання матеріальної (грошової) допомоги або виплати компенсації за невикористані відпустки. Обчислення середньої заробітної плати для виплати компенсації за невикористані відпустки, на які працівник набув право до 31 грудня 2023 р., проводиться виходячи з виплат, нарахованих у 2023 році. У всіх інших випадках збереження середньої заробітної плати середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов`язана відповідна виплата. Працівникам, які пропрацювали на підприємстві, в установі, організації менше двох календарних місяців, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за фактично відпрацьований час. Якщо протягом останніх двох календарних місяців працівник не працював, середня заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за попередні два місяці роботи. Якщо у працівника відсутній розрахунковий період, то середня заробітна плата обчислюється відповідно до абзаців третього - п`ятого пункту 4 цього Порядку.
Згідно із п. 5 Порядку № 100, нарахування виплат у всіх випадках збереження середньої заробітної плати провадиться виходячи з розміру середньоденної (годинної) заробітної плати.
Відповідно до п. 8 Порядку № 100, нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період. При обчисленні середньої заробітної плати за два місяці, виходячи з посадового окладу чи мінімальної заробітної плати, середньоденна заробітна плата визначається шляхом ділення суми, розрахованої відповідно до абзацу п`ятого пункту 4 цього Порядку, на число робочих днів за останні два календарні місяці, що передують місяцю, в якому відбувається подія, з якою пов`язана відповідна виплата, згідно з графіком підприємства, установи, організації. У разі коли середня місячна заробітна плата визначена законодавством як розрахункова величина для нарахування виплат і допомоги, вона обчислюється шляхом множення середньоденної заробітної плати, розрахованої згідно з абзацом першим або другим цього пункту, на середньомісячне число робочих днів у розрахунковому періоді. Середньомісячне число робочих днів розраховується діленням на 2 сумарного числа робочих днів за останні два календарні місяці згідно з графіком роботи підприємства, установи, організації, встановленим з дотриманням вимог законодавства.
17.06.2024 наказом ГУНП в Харківській області № 258 о/с "По особовому складу" лейтенанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби в поліції згідно п. 6 (у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби) ч. 1 ст. 77 Закону України «Про Національну поліцію», з 17.06.2024.
Враховуючи дату звільнення позивача зі служби та прийняття судом рішення про поновлення на посаді, кількість днів вимушеного прогулу складає 189 днів (з 18.06.2024 р. по 23.12.2024 р.).
Згідно із довідкою про доходи № 628 від 22.07.2024 р. , виданої ГУ НП в Харківській області, розмір середньоденного грошового ОСОБА_1 , отриманого за квітень – травень 2024 р. складав 749,38 грн. (квітень 2024 року - 22855,98 грн., травень 2024 року - 22855,98 грн.). Загальна кількість відпрацьованих робочих днів – 61.
Таким чином, середній заробіток за час вимушеного прогулу, який підлягає стягненню з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь позивачки складає 141 632,82 грн. (189 днів х 749,38 грн.).
Відповідно до ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно із п. 2 ч. 1 ст. 315, п. 4 ч. 1 ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення, у разі неправильного застосування норм матеріального права.
Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає необхідним: апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити; скасувати рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.09.2023 р.; прийняти постанову, якою позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області задовольнити; визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Харківський області №538 від 11.06.2024 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківський області"; визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківський області №258 о/с від 17.06.2024 року "По особовому складу", яким звільнено зі служби в поліції з 17.06.2024 року; поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді з 18.06.2024 року; стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 18.06.2024 року по час фактичного поновлення на роботі по 23.12.2024 року у розмірі 141 632 (сто сорок одна тисяча шістсот тридцять дві) грн. 82 (вісімдесят дві) коп.
Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі      Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд апеляційної інстанції вважає, що ключові аргументи апеляційної скарги отримали достатню оцінку.
Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 24.09.2024 по справі № 520/18421/24 скасувати.
Прийняти постанову, якою позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції в Харківський області №538 від 11.06.2024 "Про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського ГУНП в Харківський області".
Визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції в Харківський області №258 о/с від 17.06.2024 року "По особовому складу", яким звільнено зі служби в поліції з 17.06.2024 року.
Поновити ОСОБА_1 на службі в поліції на посаді з 18.06.2024 року.
Стягнути з Головного управління Національної поліції в Харківській області на користь ОСОБА_1 середньомісячне грошове забезпечення за час вимушеного прогулу з 18.06.2024 року по час фактичного поновлення на роботі по 23.12.2024 року у розмірі 141 632 (сто сорок одна тисяча шістсот тридцять дві) грн. 82 (вісімдесят дві) коп.      
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Головуючий суддя 		О.А. Спаскін	
Судді	   	О.В. Присяжнюк    Л.В. Любчич   	
Повний текст постанови складено  30.12.2024 року