ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/1350/25 Справа № 183/4972/21 	  	Суддя у 1-й інстанції - Сорока О. В. Суддя у 2-й інстанції - Городнича В. С.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2025 року                                                                м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:

головуючої - Городничої В.С.,
суддів: Петешенкової М.Ю., Красвітної Т.П.,
за участю секретаря судового засідання — Гвоздєва М.С.,  

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпрі апеляційну скаргу представника ОСОБА_1  — адвоката Довгаль Сергія Миколайовича на ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 жовтня 2024 року про залишення позову без розгляду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Губиниської селищної ради, ОСОБА_2 , треті особи – приватний нотаріус Новомосковського районного нотаріального округу Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Спіренкова Наталія Володимирівна, ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання права власності в порядку спадкування за законом,–

ВСТАНОВИЛА:

       Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 жовтня 2024 року залишено без розгляду позов ОСОБА_1  до Губиниської селищної ради,  ОСОБА_2 , треті особи – ПН НРНО Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Спіренкова Н.В.,  ОСОБА_3 ,  ОСОБА_4 ,  ОСОБА_5  про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання права власності в порядку спадкування за законом (а.с. 163-164).
       Не погодившись з такою ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_1  — адвокат Довгаль С.М. подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, просить її скасувати та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду (а.с. 166-168).
       Учасники справи не скористались своїм правом подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу у цій справі станом на час її розгляду апеляційним судом, але в силу вимог ч. 3 ст. 360 ЦПК України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
       Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
       Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
       Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
       Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених вимог, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, з наступних підстав.
       Так, постановляючи оскаржену ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що 26 червня 2024 року на адресу суду від представника позивача надійшло клопотання, в якому останній просив суд призначити слухання справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, однак представник позивача в судові засідання не з`являвся, про причини неявки суд не повідомляв, про дату, час і місце судового засідання був своєчасно повідомлений належним чином у порядку встановленому ч. 2, 4-5, 8 п. 1, 13 ст. 128 та ч. 5 ст. 130 ЦПК України та Порядку надсилання повідомлень і викликів учасникам судового процесу в електронній формі, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 23.01.2023 року №28. Крім того, кожна дата судового засідання відображалась завчасно на офіційному веб-порталі «Судова влада України» за веб-адресою: https://ob.ki.court.gov.ua/.
       Проте, колегія суддів не може погодитись з такими висновками суду першої інстанції, з наступних підстав.
Частинами першою, другою, п`ятою статті 223 ЦПК України передбачено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. 
Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження; 5) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.
У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
Згідно п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився у підготовче засідання чи в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.
Колегія звертає увагу, що повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.
Вирішуючи питання про залишення позову без розгляду, суд повинен врахувати всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності. Відсутність хоча б однієї із умов не дає права суду залишати позов без розгляду.
Системний аналіз наведених норм процесуального права свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності причин неявки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, за змістом якого особа, яка бере участь у справі, самостійно розпоряджається наданими їй законом процесуальними правами.
Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду. Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він може подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Таким чином, згідно з вимогами ЦПК України суд не зобов`язаний з`ясовувати причини повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Правове значення в такому випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання ним заяви про розгляд справи за його відсутності.
Наведені правові висновки викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 вересня 2020 року у справі №658/1141/18.
Згідно з ч. 3, 5, 6 ст. 128 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, яких викликають, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи, а в разі його відсутності - разом із розпискою рекомендованим листом з повідомленням про вручення або кур`єром за адресою, зазначеною стороною чи іншим учасником справи.
Згідно ч. 8 вказаної статті днем вручення судової повістки є: 1) день вручення судової повістки під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення судової повістки на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Відповідно до частини 1, 3 статті 130 ЦПК України у разі відсутності в адресата електронного кабінету судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.
Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім`ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.
Як видно з матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 разом з позовом подав заяву про отримання судової повістки в електронній формі за допомогою смс-повідомлення (а.с. 17).
Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 23.07.2021 року відкрито провадження у справі та призначено справу до підготовчого засідання на 03.11.2021 року о 09:00 год. (а.с. 20-21).
При цьому, в матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо направлення позивачу ухвали суду від 23.07.2021 року та судової повістки, в тому числі шляхом направлення смс-повідомлення та отримання їх позивачем.
Статтею 248 ЦПК України встановлено, зокрема, що у судовому засіданні секретар судового засідання забезпечує ведення протоколу судового засідання, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Протокол судового засідання ведеться секретарем судового засідання та підписується ним невідкладно, але не пізніше наступного дня після судового засідання і приєднується до справи (ч.ч. 1, 3 статті).
В порушення зазначеної вище норми, в матеріалах справи відсутній протокол засідання від 03.11.2021, а наявна лише довідка секретаря судового засідання, згідно якої 03.11.2021 року у зв`язку з неявкою сторін по справі, розгляд справи відкладено на 25.01.2022 року о 11:00 год. (а.с. 22).
При цьому, в матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо направлення позивачу судової повістки на зазначену дату, в тому числі шляхом направлення смс-повідомлення та отримання її позивачем. 
Згідно довідки складеної секретарем судового засіданні, 25.01.2022 року у зв`язку з неявкою сторін по справі, розгляд справи відкладено без визначення наступної дати судового засідання (а.с. 25). Будь-яких доказів щодо направлення позивачу судової повістки із зазначенням наступної дати судового засідання, в тому числі шляхом направлення смс-повідомлення та отримання її позивачем матеріали справи не містять.
Згідно довідки складеної секретарем судового засіданні, 05.04.2022 року у зв`язку з неявкою сторін по справі, розгляд справи відкладено без визначення наступної дати судового засідання (а.с. 27). Будь-яких доказів щодо направлення позивачу судової повістки із зазначенням наступної дати судового засідання, в тому числі шляхом направлення смс-повідомлення та отримання її позивачем матеріали справи не містять.
Згідно довідки складеної секретарем судового засіданні, 04.07.2022 року у зв`язку з неявкою сторін по справі, розгляд справи відкладено на 16.09.2022 року о 15:00 год. (а.с. 32).
При цьому, в матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо направлення позивачу судової повістки на зазначену дату, в тому числі шляхом направлення смс-повідомлення та отримання її позивачем. 
Також, колегія суддів звертає увагу на те, що в матеріалах справи відсутній будь-який процесуальний документ згідно якого можливо було встановити у зв`язку з чим не відбувся розгляд справи, який був призначений на 16.09.2022 року о 15:00 год. 
Колегія суддів звертає увагу на те, що в період з 16.09.2022 року по 15.06.2023 року в матеріалах справи взагалі відсутні будь-які відомості щодо вчинення судом процесуальних дій з приводу призначення та проведення судових засідань, а також щодо повідомлення позивача про такий розгляд.
Згідно довідки складеної секретарем судового засіданні, 15.06.2023 року розгляд справи було знято у зв`язку з перебуванням судді в нарадчій кімнаті по іншому судовому провадженню без визначення наступної дати судового засідання (а.с. 100). 
В матеріалах цивільної справи наявне поштове повідомлення про отримання 22.07.2023 року позивачем судової повістки на 21.09.2023 року (а.с. 104).
19.09.2023 року представник позивача адвокат Довгаль С.М. ознайомився з матеріалами справи (а.с. 101).
21.09.2023 року представник позивача адвокат Довгаль С.М. був присутній у підготовчому засіданні, яке було відкладено на 21.11.2023 року о 09:00 год. (а.с. 108-109).
21.11.2023 року представник позивача адвокат Довгаль С.М. був присутній у підготовчому засіданні, яке було відкладено на 25.12.2023 року о 15:00 год. (а.с. 116-118, 120).
25.12.2023 року представник позивача адвокат Довгаль С.М. був присутній у підготовчому засіданні, яке було відкладено на 27.02.2024 року о 09:00 год. (а.с. 127-128).
27.02.2024 року представник позивача адвокат Довгаль С.М. був присутній у підготовчому засіданні, яке було відкладено на 04.04.2024 року о 09:00 год. (а.с. 1131-132).
Колегія суддів звертає увагу на те, що в матеріалах справи відсутній будь-який процесуальний документ згідно якого можливо було встановити у зв`язку з чим не відбувся розгляд справи, який був призначений на 04.04.2024 року о 09:00 год., на яку дату було відкладено розгляд справи, а також відсутні будь-які докази щодо повідомлення позивача та його представника про такий розгляд.
29.04.2024 року від представника позивача адвоката Довгаль С.М. до суду надійшло клопотання, в якому останній просить відкласти розгляд справи призначений на 29.04.2024 року о 11:30 год. У зв`язку з його зайнятістю в іншому судовому засіданні в Ленінському районному суді м.Дніпропетровська, та перебуванням позивача у лавах ЗСУ та надав докази на підтвердження його зайнятості 29.04.2024 року в судовому засіданні в Ленінському районному суді м.Дніпропетровська (а.с. 138, 142).
Згідно протоколу судового засідання, 29.04.2024 року було закрито підготовче засідання та призначено розгляд справи на 20.06.2024 року о 11:30 год. (а.с. 144-145).
В матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо направлення позивачу та його представнику судової повістки на 20.06.2024 року. При цьому, колегія суддів враховує те, що на адресу суду від позивача повернувся конверт з відміткою “за закінченням терміну зберігання” (а.с. 149), що в свою чергу не є належним повідомлення позивача про розгляд справи. 
Згідно довідки складеної секретарем судового засіданні, 20.06.2024 року розгляд справи не відбувся у зв`язку з відсутністю електропостачання в приміщені суду та розгляд справи відкладено на 03.07.2024 року о 15:00 год. (а.с. 154). При цьому, в матеріалах справи відсутні будь-які докази щодо направлення позивачу та його представнику судової повістки та отримання її останніми.
Представник позивача адвокат Довгаль С.М. 26.06.2024 року через підсистему “Електронний суд” сформував клопотання про його участь в судовому засіданні призначеному на 03.07.2024 року о 15:00 год. в режимі відеоконференції (а.с. 155). 
Разом з тим, в матеріалах цивільної справи відсутнє будь-яке процесуальне рішення щодо розгляду вищевказаного клопотання. 
Згідно довідки складеної секретарем судового засіданні, 03.07.2024 року розгляд справи не відбувся у зв`язку із відсутністю інтернет-з`єднання в залі судового засідання без визначення дати наступного судового засідання (а.с. 159). Будь-яких доказів щодо направлення позивачу та його представнику судової повістки із зазначенням наступної дати судового засідання, в тому числі шляхом направлення смс-повідомлення та отримання її останніми матеріали справи не містять.
Ухвалою Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 жовтня 2024 року залишено без розгляду позов ОСОБА_1  до Губиниської селищної ради,  ОСОБА_2 , треті особи – ПН НРНО Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Дніпро) Спіренкова Н.В.,  ОСОБА_3 ,  ОСОБА_4 ,  ОСОБА_5  про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання права власності в порядку спадкування за законом (а.с. 163-164). 
Виходячи з викладеного, встановивши, що матеріали справи не містять беззаперечних доказів щодо належного повідомлення позивача та його представника про виклик у судові засідання місцевого суду призначені на 29.04.2024 року, 20.06.2024 року, 03.07.2024 року та 07.10.2024 року; відсутність процесуального рішення за результатами розгляду клопотання представника позивача адвоката Довгаль С.М. про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції; а також інші порушення судом першої інстанції процесуального права, колегія суддів приходить до висновку, що в даному випадку відсутня повторність неявки в засідання позивача та його представника, а тому суд першої інстанції не врахувавши всі умови залишення заяви без розгляду у сукупності не мав достатніх підстав для залишення позову ОСОБА_1 без розгляду.
Згідно із статтею 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Таким чином, апеляційна скарга підлягає до задоволення, а ухвала скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
       Керуючись ст. ст. 259, 367, 374, 379, 381-384 ЦПК України, колегія суддів,–

ПОСТАНОВИЛА:

       Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1  — адвоката Довгаль Сергія Миколайовича — задовольнити.
Ухвалу Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 07 жовтня 2024 року про залишення позову без розгляду - скасувати, направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
       Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів. 

       Головуючий:                                                          В.С. Городнича

       Судді:                                                                  М.Ю. Петешенкова

Т.П. Красвітна