П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа №  600/5612/23-а 
Головуючий суддя 1-ої інстанції -  Брезіна Тетяна Миколаївна 
Суддя-доповідач -  Смілянець Е. С.   
05 березня 2025 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді:  Смілянця Е. С. 
суддів:  Полотнянка Ю.П.  Драчук Т. О. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області на рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 20 вересня 2024 року у справі за адміністративним позовом комунального некомерційного підприємство "Клішковецький центр первинної медико-санітарної допомоги Клішковецької сільської ради" до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу закупівлі, 
В С Т А Н О В И В :
позивач, комунальне некомерційне підприємство "Клішковецький центр первинної медико-санітарної допомоги Клішковецької сільської ради", звернувся в суд з позовом в якому просив визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-06-14-016618-а Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області, затвердженого 03.08.2023 року, в частині зобов`язання «врахувати, що укладений договір про закупівлю від 10.07.2023 № 65 є нікчемним в силу Закону та Особливостей №1178 та не породжує зобов`язань між сторонами, а отже по ньому не може здійснюватися постачання деревини паливної твердих порід, яка є предметом закупівлі за номером ID: UA-2023-06-14-016618-а».
Чернівецький окружний адміністративний суд рішенням від 20.09.2024 позов задовольнив. Судове рішення мотивоване тим, що при співставленні істотних умов договору про закупівлю від 10.07.2023 № 65 та умовам тендерної документації, відповідачем не доведено, що виявлені розбіжності між договором про закупівлю від 10.07.2023 № 65 та проекту договору тендерної документації вплинули на істотні умови тендерної документації, предмет договору, кількість, вартість та загальну суму закупівлі. Запропонований відповідачем спосіб усунення/виправлення порушення (рекомендований спосіб) належним чином не обґрунтований та є непропорційним виявленим порушенням.
Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити.
Аргументами на підтвердження вимог скарги зазначає, що cпівставленням проекту договору, поданого у складі тендерної пропозиції учасника - ФОП « ОСОБА_1 » із умовами укладеного між сторонами договору про закупівлю від 10.07.2023 р. №65 встановлено не відповідність його умов вказаним проектам договору, розділ IX «Інші умови» договору про закупівлю від 10.07.2023 № 65 викладено в іншій редакції, відмінній від проекту договору та містить інші умови, які не були зазначені у проекті договору. 
Зокрема, у зазначеному розділі замовником, внесено зміни до випадків, за яких можуть змінюватися істотні умови договору, що суперечить вимогам абз. 4 п. 49 та п. 18 Особливостей №1178 із змінами, внесеними Постановою №471, якими передбачено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. Також відповідач вказав, що у проекті договору, завантаженого у складі тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_2 та у проекті договору тендерної документації Замовника наявні: пункт 2.3, в якому зазначено: «Ціна цього Договору, не може змінюватись за виключенням випадків, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі»; пункт 8.2 - «Всі зміни і доповнення до цього Договору повинні бути викладені в письмовій формі, підписані обома Сторонами й оформлені у вигляді додатків до Договору»; пункт 8.7 — «Сторони мають право достроково розірвати цей Договір, попередивши про це за 10 (десять) календарних днів до моменту, коли одна із Сторін має намір розірвати Договір». Однак, в укладеному сторонами договорі про закупівлю від 10.07.2023 №65 пункти 2.3, 8.7 вилучено та пункт 8.2 викладено іншого змісту.
Вважає, що у даному випадку виявлені порушення є підставою вважати, що укладений договір від 10.07.2023 №65 є нікчемним в силу Закону та Особливостей №1178 і не породжує зобов`язань між сторонами.
Позивач не скористався правом подання відзиву на апеляційну скаргу відповідно до ст. 304 КАС України.
Згідно з положеннями ч. 3  ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства  України (далі-КАС України), суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Виходячи з приписів ст.ст. 311, 263 КАС України, вищезазначена апеляційна скарга розглядається в порядку письмового провадження.
Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що відповідно до наказу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області від 17.07.2023 №28-3 про початок моніторингу процедур закупівлі, зокрема, UA-2023-06-14-016618-а від 14.06.2023 (а.с. 17).
03.08.2023 р. Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області складено Висновок за результатами моніторингу процедури закупівлі позивачем деревини паливної твердих порід, ідентифікатор закупівлі UA-2023-06-14-016618-а. У п. 3 вказаного Висновку вказано, зокрема, про зобов`язання позивача урахувати, що укладений договір про закупівлю від 10.07.2023 № 65 є нікчемним в силу Закону та Особливостей №1178 та не породжує зобов`язань між сторонами, а отже по ньому не може здійснюватися постачання деревини паливної твердих порід, яка є предметом закупівлі за номером ID: UA-2023-06-14-016618-а. (а.с. 10-16, 63-65)
Матеріали справи містять тендерну документацію щодо проведення процедури закупівлі «Відкриті торги з особливостями» ДК 021:2015: 03418100-4 Деревина твердих порід Деревина паливна твердих порід. (а.с. 18-28).
Також матеріали справи містять проект договору про закупівлю у складі тендерної пропозиції, та проект договору завантажений у складі тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_2 (а.с. 35-40).
До матеріалі справи додано форму «Комерційна пропозиція» ФОП ОСОБА_2 від 28.06.2023 в сумі 249682 гривень. (а.с. 41).
10.07.2023 р. між позивачем та ФОП ОСОБА_2 укладено договір №65 про закупівлю Деревини паливної твердих порід (3418100-4 Деревина твердих порід); 03410000-7 «Деревина» ДК 021:2015 Єдиного закупівельного словника. Згідно додатку №1 до договору складено специфікацію в сумі 249682 гривень. (а.с. 29-34).
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів враховує наступне.
Так, правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначені Законом України “Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні” від 26.01.1993 №2939-ХІІ (далі - Закон №2939-ХІІ).
Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 р. №1178 (далі – Постанова №1178).
Відповідно до абз. 5 пп. 2 п. 44 Постанови №1178 (Особливостей) замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абз. 1 ч. 3 ст. 22 Закону України “Про публічні закупівлі”.
Закон України “Про публічні закупівлі” від 25.12.2015 р. № 922-VIII (далі – Закон № 922-VIII) встановлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.
Відповідно до п. 31 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Згідно п.32 ч.1 ст. 1 Закону № 922-VIII тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Відповідно до ч.1 ст. 8 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Згідно з ч. 6 та п. 5 ч. 7 ст. 8 Закону № 922-VIII за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються, зокрема, зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до п. 18 Особливостей №1178 умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, крім випадків:
визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті;
перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі;
перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.
Згідно з абз. 4 п. 49 Особливостей №1178 замовник укладає договір про закупівлю з учасником, який визнаний переможцем процедури закупівлі, протягом строку дії його пропозиції, не пізніше ніж через 15 днів з дати прийняття рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації та тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. У випадку обґрунтованої необхідності строк для укладення договору може бути продовжений до 60 днів. У разі подання скарги до органу оскарження після оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю перебіг строку для укладення договору про закупівлю зупиняється.
Як встановлено судом першої інстанції, у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-06-14-016618-а Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області вставлено, що співставленням проекту договору, поданого у складі тендерної пропозиції учасника - ФОП « ОСОБА_1 » із умовами укладеного між сторонами договору про закупівлю від 10.07.2023 р. №65 встановлено не відповідність його умов вказаним проектам договору. Розділ IX «Інші умови» договору про закупівлю від 10.07.2023 № 65 викладено в іншій редакції, відмінній від проекту договору та містить інші умови, які не були зазначені у проекті договору. При цьому, у зазначеному розділі замовником, внесено зміни до випадків, за яких можуть змінюватися істотні умови договору, що суперечить вимогам абз. 4 п. 49 та п. 18 Особливостей №1178 із змінами, внесеними Постановою №471, якими передбачено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі. Також відповідач вказав, що у проєкті договору, завантаженого у складі тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_2 та у проекті договору тендерної документації Замовника наявні: пункт 2.3, в якому зазначено: «Ціна цього Договору, не може змінюватись за виключенням випадків, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі»; пункт 8.2 - «Всі зміни і доповнення до цього Договору повинні бути викладені в письмовій формі, підписані обома Сторонами й оформлені у вигляді додатків до Договору»; пункт 8.7 — «Сторони мають право достроково розірвати цей Договір, попередивши про це за 10 (десять) календарних днів до моменту, коли одна із Сторін має намір розірвати Договір». Однак, в укладеному сторонами договорі про закупівлю від 10.07.2023 №65 пункти 2.3, 8.7 вилучено та пункт 8.2 викладено іншого змісту.
На підставі викладеного відповідач вважає що відбулись порушення позивачем вимог абз. 4 п. 49 та п. 18 Особливостей №1178 та зазначає, що укладений договір слід вважати нікчемним.
При цьому, судом перевірено обставини, зазначені відповідачем у висновку 03.08.2023 року, та підтверджено, що дійсно укладений між позивачем та ФОП ОСОБА_2 договір про закупівлю від 10.07.2023 № 65 містить ряд відмінностей від проекту договору тендерної документації.
Водночас, звернув  увагу, що відповідно до істотних умов договору про закупівлю від 10.07.2023 № 65 на відповідність тендерній пропозиції, зазначено: предмет договору є товар – деревина паливна твердих порід; кількість товару складає 127 м3; ціна за одиницю товару визначена в сумі 1966 грн; загальна сума закупівлі становить 249682 грн; строк поставки товару визначено до 30.09.2023 р.; строк дії договору до 31.12.2023 р.; строк оплати складає 10 робочих днів з дня отримання товару; за несвоєчасну поставку товару визначено пеню в розмірі 3% від вартості непоставленого товару, за кожен день прострочення; відповідальність за неякісний товар передбачений штраф в розмірі 20% від вартості неякісного товару.
Поряд з цим, при співставленні істотних умов договору про закупівлю від 10.07.2023 № 65 та умовам тендерної документації, відповідачем не доведено, що виявлені розбіжності між договором про закупівлю від 10.07.2023 № 65 та проекту договору тендерної документації вплинули на істотні умови тендерної документації, предмет договору, кількість, вартість та загальну суму закупівлі.
Також слід враховувати, що у п. 3 розділу 6 тендерної документації передбачав, що проект договору не є остаточним і вичерпним і може бути доповненим і скоригованим під час укладення договору з переможцем торгів в залежності від специфіки предмету, характеру, інших умов конкретного договору.
Зважаючи на вищевикладене, суд першої інстанції обґрунтовано вважав, що договір про закупівлю від 10.07.2023 № 65, відповідно до умов п. 3 розділу 6 тендерної документації, був правомірно скоригований сторонами та не порушує умов вказаної тендерної документації, що також спростовує висновки відповідача щодо порушення позивачем вимог абз. 4 п. 49 та п. 18 Особливостей №1178.
Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції щодо вимог відповідача про зобов`язання позивача врахувати, що укладений договір про закупівлю від 10.07.2023 № 65 є нікчемним в силу Закону та Особливостей №1178 та не породжує зобов`язань між сторонами, колегія суддів враховує наступне.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням вимог, передбачених Законом №922-VIII.
Згідно з ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, що спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Згідно з ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
У відповідності до частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, – відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Аналіз наведених нормативних підстав недійсності правочинів та її наслідків дає можливість дійти висновку, що метою інституту недійсності правочину є повне скасування правочину як юридичного факту, а його застосування має приводити до відновлення стану, який існував до укладення правочину, який суперечить законодавству. Наслідком визнання правочину недійсним є недійсність зобов`язання, породженого таким правочином. У разі припинення договору з підстав, не пов`язаних з його недійсністю (виконання чи розірвання), припиняються зобов`язання за цим договором.
При цьому, згідно з частиною третьої статті 215 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
За змістом ст. 651 Цивільного кодексу України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.
Відповідно до статті 43 Закону №922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.
Відповідно до п. 5 ч.7 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» у висновку обов`язково зазначаються, зокрема, зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), який слід вжити підконтрольній установі для усунення порушень.
Зокрема, пунктом 3 спірного висновку позивача зобов`язано врахувати, що укладений договір про закупівлю від 10.07.2023 № 65 є нікчемним в силу Закону та Особливостей №1178 та не породжує зобов`язань між сторонами, а отже по ньому не може здійснюватися постачання деревини паливної твердих порід, яка є предметом закупівлі за номером ID: UA-2023-06-14-016618-а
Слід також зазначити, що Верховний Суд у постанові від 10.12.2019 по справі №160/9513/18 зазначає можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), який слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення чинного законодавства.
Натомість, відповідач у висновку не конкретизував, які саме заходи повинен вжити замовник, на підставі яких норм закону він повинен припинити зобов`язання за договором, у тому числі із застосуванням відповідних наслідків недійсності/нікчемності правочину.
Вирішуючи питання про те, чи є достатніми обставини, які були встановлені під час моніторингу процедури закупівлі, для можливості подальшого припинення вже існуючих договірних відносин, слід зазначити наступне.
Отже, як вірно зазначено судом першої інстанції, у позивача фактично відсутні підстави для одностороннього припинення зобов`язання за договором від 10.07.2023 № 65.
Разом з тим, відповідач не зазначив, які правові підстави повинен використати позивач для можливості визнання укладеного договору нікчемним або для його дострокового припинення чи розірвання.
У постанові Верховного Суду у аналогічній справі №120/1297/20-а від 21.01.2021 зазначається, що усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб, а саме шляхом розірвання договору, призведе до порушення прав та інтересів третьої особи - учасника закупівлі та матиме негативні наслідки для репутації позивача, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.
З огляду на вищенаведені обставини та правові норми чинного законодавства, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції, що запропонований відповідачем спосіб усунення/виправлення порушення (рекомендований спосіб) належним чином не обґрунтований та є непропорційним виявленим порушенням, а спірний висновок, в частині зобов`язання позивача врахувати, що укладений договір про закупівлю від 10.07.2023 № 65 є нікчемним в силу Закону та Особливостей №1178 та не породжує зобов`язань між сторонами, підлягав скасуванню.
Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції при вирішенні даного публічно-правового спору правильно встановив фактичні обставини справи та надав їм належну правову оцінку, а доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного судового рішення.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 

Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Чернівецькій області залишити без задоволення, а рішення Чернівецького окружного адміністративного суду від 20 вересня 2024 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає. 

Головуючий	 	 	Смілянець Е. С.	
 	 	 	 	
Судді	 	    	Полотнянко Ю.П.    Драчук Т. О.