ПОСТАНОВА 
Іменем України

10 березня 2025 року                                                         м. Кропивницький

справа № 398/2226/24
провадження № 22-ц/4809/480/25 

       Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
головуючий суддя - Дьомич Л. М. (суддя - доповідач),
судді – Дуковський О. Л., Письменний О. А.,

учасники справи: 
позивач -  ОСОБА_1 ;
відповідач -  Олександрійська районна рада Кіровоградської області,
розглянув у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Олександрійської районної ради Кіровоградської області про визнання незаконним та скасування акту органу місцевого самоврядування за апеляційною скаргою Олександрійської районної ради Кіровоградської області на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 грудня 2024 року (суддя Подоляк Я. М.), -

В С Т А Н О В И В:
Короткий зміст вимог позову
У квітні 2024 року ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє адвокат Кошеленко Алла Вячеславівна, звернувся до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області з позовною заявою про визнання незаконним та скасування рішення Олександрійської районної ради від 31 січня 2001 року № 235 в частині припинення права володіння та користування земельними ділянками, які були надані для ведення селянського (фермерського) господарства згідно з поданими заявами: ОСОБА_1 на площі 5,0 га орних земель приватної власності та 11,5 га орних земель постійного користування на території Пролетарської сільської ради.
Позов обґрунтовано порушенням права власності та права користування на земельні ділянки, власником та користувачем яких на законних підставах вважає себе позивач. 
Короткий зміст оскаржуваної ухвали суду першої інстанції
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 грудня 2024 року зупинено провадження у даній справі до залучення до участі у справі правонаступника.
Постановляючи оскаржувану ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що 13 грудня 2024 року від адвоката Кошеленко А.В. на адресу суду надійшла заява, відповідно до якої позивач ОСОБА_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть. 
Врахувавши викладене та зваживши на те, що спір у даній справі допускає правонаступництво, суд, керуючись п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, виснував про необхідність зупинення провадження у справі до залучення до участі у справі правонаступника позивача.
Короткий зміст вимог і доводів апеляційної скарги
Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, Олександрійська районна рада Кіровоградської області оскаржила його в апеляційному порядку. Згідно з поданою апеляційною скаргою просить ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 грудня 2024 року скасувати та закрити провадження у даній справі. Вважає, щооскаржувана ухвала постановлена судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що з моменту смерті позивача 09 жовтня 2024 року повноваження адвоката Кошеленко А.П. у даній справі припинились, а тому процесуальні документи, подані адвокатом після смерті позивача, зокрема заява від 13 грудня 2024 року про зупинення провадження у справі, з правової точки зору є нікчемною і не повинна була розглядатися судом. На переконання скаржника, до суду мали право звернутися спадкоємці померлого позивача з наданням підтверджуючих документів про вступ у спадщину.
Додатково вказує, що вказана заява не була направлена відповідачу, що позбавило його можливості завчасного вивчення документу та надання відповідної оцінки правовій ситуації, що склалася у справі. 
Також, на переконання скаржника, у порушення норм процесуального закону сторона відповідача була позбавлена участі у судовому засіданні, оскільки на заявлене відповідне клопотання представнику Олександрійської районної ради у системі електронний суд не поступило запрошення до участі у відеоконференції.
Рух справи в суді апеляційної інстанції
Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 09 січня 2025 року апеляційну скаргу Олександрійської районної ради залишено без руху; встановлено строк для усунення недоліків.
Відповідно до ухвали апеляційного суду від 17 січня 2025 року відкрито апеляційне провадження у справі.
Згідно з ухвалою апеляційного суду від 17 січня 2025 року підготовчі дії у справі закінчено; постановлено розгляд справи за апеляційною скаргою Олександрійської районної ради Кіровоградської області на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 грудня 2024 року здійснювати без повідомлення учасників справи в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.  
Заслухавши доповідь судді - доповідача, дослідивши матеріали справи та перевіривши законність і обґрунтованість оскаржуваного судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.
Обставини справи, встановлені судами 
Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 09 травня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву   ОСОБА_1 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат Кошеленко Алла Вячеславівна, до Олександрійської районної ради Кіровоградської області про визнання незаконним та скасування акту органу місцевого самоврядування, та відкрито провадження у даній справі; постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 07 червня 2024 року (а.с. 25-26).
Протокольними ухвалами місцевого суду від 07 червня 2024 року, від 23 липня 2024 року, від 07 жовтня 2024 року розгляд справи у підготовчому засіданні відкладався відповідно до 23 липня 2024 року, 07 жовтня 2024 року та до 13 грудня 2024 року (а.с. 49, 61, 67).
13 грудня 2024 року від адвоката Кошеленко А.В. до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшла заява, у якій повідомляється, що позивач ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер, а тому повноваження адвоката як представника позивача припинено (а.с. 72). 
Також адвокатом надіслано копію свідоцтва про його смерть ОСОБА_1 серія НОМЕР_1 , виданого Олександрійським відділом державної реєстрації актів цивільного стану в Олександрійському районі Кіровоградської області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) 11 жовтня 2024 року (а.с. 73).
У підготовчому судовому засіданні 13 грудня 2024 року місцевим судом постановлено оскаржувану ухвалу (а.с. 75-76).
Мотиви ухваленого апеляційним судом рішення
Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1 ст. 367 ЦПК України).

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
На переконання колегії суддів, оскаржувана ухвала суду першої інстанції у даній справі зазначеним вимогам процесуального закону відповідає у повній мірі.

Статтею 55 ЦПК України визначено, що у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в цивільному процесі до вступу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку він замінив.

Таким чином, процесуальне правонаступництво - це заміна сторони або третьої особи (правопопередника) іншою особою (правонаступником) у зв`язку із вибуттям із процесу суб`єкта спірного або встановленого рішенням суду правовідношення, за якої до правонаступника переходять усі процесуальні права та обов`язки правопопередника і він продовжує в цивільному судочинстві участь останнього.

Особа може бути замінена судом у порядку процесуального правонаступництва за ст. 55 ЦПК України на будь-якій стадії процесу, якщо здійснюється провадження у справі за участі її правопопередника щодо майна чи активів (немайнових прав), набутих цією особою в порядку матеріального правонаступництва.

У статті 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Статтями 1218, 1219 ЦК України передбачено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Не входять до складу спадщини права та обов`язки, що нерозривно пов`язані з особою спадкодавця, зокрема: 1) особисті немайнові права; 2) право на участь у товариствах та право членства в об`єднаннях громадян, якщо інше не встановлено законом або їх установчими документами; 3) право на відшкодування шкоди, завданої каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 4) право на аліменти, пенсію, допомогу або інші виплати, встановлені законом; 5) права та обов`язки особи як кредитора або боржника, передбачені статтею 608 цього Кодексу.

Речові права на нерухоме майно не відносяться до тих прав, які в силу ст. 1219 ЦК України є особистими і відносно яких правонаступництво недопустиме, оскільки здійснення цих прав не пов`язане з певною особою, а тому може здійснюватися і спадкоємцями цієї особи на передбачених законом умовах, що не заперечується скаржником в апеляційній скарзі.

Пунктом 7 ч. 1 ст. 255 ЦПК України передбачено, що суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо настала смерть фізичної особи або оголошено її померлою чи припинено юридичну особу, які були однією із сторін у справі, якщо спірні відносини не допускають правонаступництва.

За викладеного, вимога апеляційної скарги про закриття провадження у справі є необґрунтованою та не підлягає задоволенню.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у разі смерті або оголошення особи померлою, яка була стороною у справі, якщо спірні відносини допускають правонаступництво.
Апеляційний суд зауважує, що зазначена процесуальна норма має імперативний характер. Обов`язкове зупинення провадження в справі передбачене тоді, коли в силу прямої вказівки закону суд зобов`язаний зупинити провадження незалежно від свого розсуду і від розсуду осіб, які беруть участь у справі.
Викладене свідчить, що встановивши, що спірні правовідносини допускають правонаступництво, суд першої інстанції дійшов підставного висновку про необхідність зупинення провадження у справі відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 251 ЦПК України. 
При цьому, оскільки позиція відповідача із зазначеного питання не впливає на його вирішення судом, апеляційний суд не бере до уваги та відхиляє відповідні доводи апеляційної скарги.
Колегією суддів також взято до уваги, що процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав та обов`язків від однієї особи до іншої. Виникнення процесуального правонаступництва безпосередньо пов`язане з переходом матеріальних прав між такими особами. Заміна сторони правонаступником відбувається, як правило, у випадках зміни суб`єкта права або обов`язку у правовідношенні, коли новий суб`єкт права (позивач, відповідач або третя особа) повністю або частково приймає на себе права чи обов`язки попередника.
Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником). У зв`язку з цим для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника.
За викладеного, надання представником до суду інформації про смерть особи, інтереси якої вона представляла та відповідних підтверджуючих документів, а також повідомлення про припинення відносин представництва апеляційний суд розцінює як добросовісне та належне використання представником процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. 
У контексті викладеного, апеляційним судом враховано, що доводи апеляційної скарги про заявлення представником після смерті позивача клопотання про зупинення провадження у справі та його розгляд судом першої інстанції не знайшли свого підтвердження наявними у справі матеріалами. Так, вирішення питання щодо наявності визначених процесуальним законом підстав для зупинення провадження у справі здійснено судом на підставі повідомленої адвокатом Кошеленко А.В. інформації, а не заявлених останньою клопотань. 

Враховуючи наведене, підставність висновків суду першої інстанції, викладених у оскаржуваній ухвалі, скаржником не спростована.

Що ж до доводів апеляційної скарги про ненадання відповідачу можливості брати участь у засіданні суду першої інстанції у режимі відеоконференції 13 грудня 2024 року, вони спростовуються відсутністю у матеріалах справи ухвали місцевого суду про задоволення відповідного клопотання Олександрійської районної ради, поданого ще 28 травня 2024 року (а.с. 31). За викладених обставин, відповідач, проявивши розумну обачність, не був позбавлений права та можливості заявити клопотання про проведення підготовчого судового засідання, призначеного на 13 грудня 2024 року, у режимі відеоконференції або ж забезпечити явку свого повноважного представника у судове засідання в приміщенні суду. 

За ч.ч. 1-3 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається:неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню. Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи. Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо: 1) справу розглянуто неповноважним складом суду; 2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід, і підстави його відводу визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованими, якщо апеляційну скаргу обґрунтовано такою підставою; 3) справу (питання) розглянуто судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою; 4) суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі; 5) судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у рішенні; 6) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглядала справу; 7) суд розглянув в порядку спрощеного позовного провадження справу, що підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.

Як свідчать встановлені у даній справі фактичні обставини, місцевим судом не було допущено таких порушень норм процесуального права, які б призвели до неправильного вирішення спірного питання або ж є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції. 

Відтак, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Загальний висновок суду за результатами розгляду апеляційної скарги
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За фактичних обставин, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції необхідно залишити без змін.
Керуючись ст.ст. 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, Кропивницький апеляційний суд,-
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Олександрійської районної ради Кіровоградської області залишити без задоволення, а ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 13 грудня 2024 року у даній справі, - без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Головуючий суддя Л. М. Дьомич

Судді О. Л. Дуковський

О. А. Письменний