ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/8327/24  Номер провадження 22-ц/814/1155/25	Головуючий у 1-й інстанції Андрієнко Г. В.  Доповідач ап. інст. Лобов О. А.	

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 березня 2025 року 	м. Полтава	

Полтавський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати  з розгляду цивільних справ:
Головуючого – судді - доповідача Лобова О.А.
Суддів: Дорош А.І., Триголова В.М.
при секретарі Коротун І.В.
учасники справи:
позивач ОСОБА_1 
представник позивача – адвокат Болотнікова А.П. 

переглянув у судовому засіданні в м. Полтава цивільну справу за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 

на рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 11 листопада 2024 року, ухвалене суддею Андрієнко Г.В., повний текст рішення складено – 18 листопада 2024 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Полтавської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Дяченко В`ячеслав Анатолійович, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, - 

В С Т А Н О В И В:

12.08.2024 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Полтавської міської ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, в якому просила суд визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 , терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Позовна заява мотивована тим, що після смерті батька відкрилася спадщина, до складу якої входить будинок садибного типу з господарськими спорудами за адресою: АДРЕСА_1 . Вона є єдиним спадкоємцем померлого. Вважає, що пропустила 6-ти місячний строк звернення до нотаріуса з поважних причин, оскільки з 29.09.2022 по 08.10.2022 була тимчасово непрацездатна внаслідок ускладнення перенесеного у лютому 2022 захворювання Ковід-19. Під час діагностики шляхом ендоскопічних досліджень 05.10.2022 у неї діагностовано поліп ободової кишки, проведено ендоскопічну поліпектомію. З 07.12.2022 по 14.12.2022 вона була тимчасово непрацездатною у зв`язку із захворюванням нижніх кінцівок і сильними болями у колінних та гомілково-ступеневих суглобах та обмеженістю у вільному пересуванні, що підтверджується лікарняними. 06.06.2022, ще до закінчення 6-ти місячного строку, вона зверталася до приватного нотаріуса Бабича С.В. із заявою про прийняття спадщини, який відмовився прийняти заяву та повідомив, що всі реєстри закриті, а тому жодних нотаріальних в Україні не проводиться. Вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини у зв`язку з веденням на території України воєнного стану та веденням бойових дій у країні та у зв`язку із суперечливим положенням законодавства щодо перебігу строку для прийняття спадщини, які протягом відведеного для прийняття спадщини періоду часу змінювалися таким чином, що були непередбачуваними для спадкоємця, та, в кінцевому етапі, мали своїм наслідком пропущення строку для подачі нею заяви про прийняття спадщини..

Рішенням Октябрського районного суду м. Полтави від 11 листопада 2024 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Полтавської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Дяченко В`ячеслав Анатолійович, про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовлено.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що позивач стверджує, що 07.06.2022 зверталася до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Бабича С.В. із заявою про прийняття спадщини, але її було відмовлено у зв`язку з тим, що були закриті усі реєстри, при цьому, відсутні будь-які докази цього звернення. З початку війни законодавцем було запроваджено правило зупинення на весь час дії воєнного стану перебігу шестимісячного строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття. В умовах воєнного або надзвичайного стану за відсутності доступу до Спадкового реєстру нотаріус заводить спадкову справу без використання цього реєстру та перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту протягом 5 робочих днів з дня встановлення такого доступу. Позивач надала суду на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до нотаріуса, копії лікарняних листів. Дані лікарняні носять короткочасний характер і не могли завадити вчасно звернутися до нотаріальної контори до 10.06.2024.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції скасувати з підстав неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи; неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Апеляційна скарга мотивована тим, що ОСОБА_1 постійно проживає та зареєстрована в м. Києві, а тому після початку війни намагалася не покидати місце проживання, оскільки воєнна ситуація у країні була динамічною, мапа бойових дій систематично змінювалася. Так, унаслідок того, що державні реєстри не працювали, органи державної влади належним чином не врегулювали питання щодо користування державними реєстрами під час війни, приватні нотаріуси (через власну необізнаність із законодавством та/або через незрозумілість норм законодавства) не виконували необхідних норм ЦК України, закону України «Про нотаріат», чим порушували не лише право позивача, але й, можливо, права інших спадкоємців, на оформлення та прийняття спадщини. ОСОБА_1 була позбавлена можливості реалізувати своє право на прийняття спадщини своєчасно. Зазначає, що нотаріус посвідчує права, а також факти, що мають юридичне значення, та вчиняє інші нотаріальні дії, передбачені законом, з метою надання їм юридичної вірогідності. Тобто, нотаріус є специфічним представником держави, а тому незаконне невиконання нотаріусом певних дій, визначених законодавством як обов`язків, свідчить про порушення саме державою певних прав фізичних осіб. Вважає, що позивача позбавили права на майно (оскільки вона очікувала набути майно у порядку спадкування) через те, що представник держави - нотаріус унаслідок недостатньої обізнаності із діючими на той час нормами законодавства відмовив в оформленні спадщини, посилаючись на те, що державні реєстри закриті та він не має до них доступу. Суд першої інстанції взагалі не дослідив питання звернення ОСОБА_1 до нотаріуса, не надав жодної оцінки порушенню майнового права, а тому неповно встановив обставини у справі та порушив статтю 1 Першого протоколу Конвенції. Суд першої інстанції неправомірно поклав тягар відповідальності саме на позивача за невиконання представником держави визначених законодавством повноважень та безпідставно відмовив у задоволенні позовних вимог. Вказані факти призвели до неповного з`ясування обставин, що мають значення для справи та до невідповідності висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, щодо обставин справи, що призвело до незаконного вирішення справи. З огляду на триваючу війну і воєнний стан, ОСОБА_1 почала цікавитися в інших нотаріусів про можливість подати заяву про прийняття спадщини у воєнний час і дізналася, що це наразі можливо. 26.07.2024 ОСОБА_1 звернулася із заявою про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дяченка В.А. Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 16.07.2024 за №70/02.31, ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальних дій - у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Під час звернення до нотаріуса, ОСОБА_1 було повідомлено, що вона пропустила термін для подачі заяви про прийняття спадщини і цей термін можливо продовжити лише в судовому порядку. З початку воєнної агресії і до 10.06.2022 нотаріальні дії щодо прийняття спадщини були зупинені, потім законодавство в сфері вчинення нотаріальних дій було нестабільним, швидко змінювалося, а отже позивач як особа, що юридично необізнана, мала цілком легальні сподівання, що діє в межах норм законодавства, вважаючи, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану. Станом на дату звернення позивача до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округа Бабіча С.В. 07.06.2022 саме норми постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» застосовувалися нотаріусами при вчиненні, а вірніше не вчиненні нотаріальних дій, з огляду на закриті реєстри, що і зумовило впевненість позивача в тому, що до кінця воєнного стану вона не зможе подати заяву про прийняття спадщини. Саме вказані факти у своїй сукупності не дозволили ОСОБА_1 вчасно подати заяву про прийняття спадщини. Відтак вважає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропущений позивачем з поважних причин. У зв`язку з викладеним, ОСОБА_1 , наразі, позбавлена можливості реалізувати свої законні права на спадкування після померлого батька.

У відзиві на апеляційну скаргу Полтавська міська рада просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.

У судове засідання до суду апеляційної інстанції 17.03.2025 не з`явилися інші учасники справи, вони належним чином повідомлені про дату, час і місце розгляду справи шляхом направлення 19.02.2025 та 24.02.2025 судових повісток про виклик до суду у цивільній справі на їх електронні кабінети у порядку ч. 6 ст. 128 ЦПК України (а.с. 137,138), які були доставлені до електронних кабінетів. При цьому, колегія суддів враховує, що електронний варіант ухвали Полтавського апеляційного суду від 15.01.2025 (про призначення справи до апеляційного розгляду на 17.03.2015 о 09-40 год) розміщено в мережі Інтернет за адресою: https://reyestr.court.gov.ua/ та відповідно оприлюднено. Згідно ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до ч. 1. ст. 352 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦПК України справа розглядається судом апеляційної інстанції за правилами, встановленими для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно встановлених судом першої інстанції обставин вбачається, що ОСОБА_1 після смерті рідного батька звернулася до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дяченка В.А. із заявою про прийняття спадщини.

Постановою приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дяченка В.А. від 26.07.2024 відмовлено ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спадкове майно за адресою: АДРЕСА_1 , у зв`язку з тим, що не надано нотаріусу доказів прийняття спадщини на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 (а.с. 30).

Спадкодавець ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 8), останнім днем визначеного законом строку прийняття спадщини було 10.06.2022, з врахуванням тимчасової дії Постанови Кабінету Міністрів України №164 від 28.02.2022 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» 10.10.2022.

Позивач стверджує, що 07.06.2022 зверталася до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Бабича С.В. із заявою про прийняття спадщини, але її було відмовлено у зв`язку з тим, що були закрити усі реєстри, при цьому відсутні будь-які докази цього звернення.

Позивач надала суду на підтвердження поважності причин пропуску строку звернення до нотаріуса копії лікарняних листів.

ОСОБА_1 перебувала на лікарняних в період з 10.02.2022-14.02.2022; 15.02.2022-16.02.2022; 27.09.2022-07.10.2022; 08.10.2022-10.10.2022; 07.12.2022-14.12.2022 (а.с. 21-22, 24-26, 28).

При вирішенні спору суд першої інстанції виходив з наступного.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.1,3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Правила частини третьої 1272 ЦК України про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував своє право на прийняття спадщини через, то правові підстави для встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25.05.2022 у справі №459/2973/18 (провадження №61-12504св21) зазначено, що: «поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 №6-1320цс17, а також у постановах Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду: від 17.10.2019 у справі №766/14595/16 (провадження №61-6700св19), від 30.01.2020 у справі №487/2375/18 (провадження №61-10136св19), від 31.01.2020 у справі №450/1383/18 (провадження №61/21447св19). При цьому, вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини кожної справи. Як свідчить тлумачення частини третьої статті 1272 ЦК України до поважних причин пропуску строку для прийняття спадщини мають відноситися причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця щодо подачі заяви про прийняття спадщини. Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не реалізував право на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкове майно, то правові підстави доля встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні».

З початку війни законодавцем було запроваджено правило зупинення на весь час дії воєнного стану перебігу шестимісячного строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття.

Так, згідно пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини.

У подальшому до законодавства були внесені зміни згідно постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 та роз`яснення Міністерства юстиції України від 11.07.2022, за змістом яких перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 місяці.

В умовах воєнного або надзвичайного стану за відсутності доступу до Спадкового реєстру нотаріус заводить спадкову справу без використання цього реєстру та перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту протягом 5 робочих днів з дня встановлення такого доступу.

Відповідно до постанови ВС від 20.02.2024 справа №279/3762/23, провадження №61-15330св23 зазначено що Верховний Суд констатує помилковість висновків апеляційного суду про відмову в задоволенні позову з посиланням на те, що визначений судом строк для подання заяви про прийняття спадщини з урахуванням запровадженого воєнного стану був продовжений ще на чотири місяці, оскільки Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 у справі №676/47/21 дійшов висновку про те, що постанова Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» суперечить статтям 1270, 1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

Апеляційний суд у складі колегії суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Предметом даного спору є визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 терміном в два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Вирішуючи спір, суд першої інстанції допустив неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, що стало підставою для ухвалення незаконного і необгрунтованого рішення суду, виходячи з наступного.

Відповідно до статей 1216, 1218 Цивільного кодексу України (далі -ЦК України) спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (стаття 1217 ЦК України).

Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені устаттях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (стаття 1223 ЦК України).

Відповідно до частини першоїстатті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до частини першої статті 1269, частини першої статті 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно з частинами першою, другою статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) спадкоємець пропустив строк для прийняття спадщини; 2) у спадкоємця були перешкоди для подання заяви для прийняття спадщини; 3) ці обставини визнані судом поважними.

Оцінка поважності причин пропуску строку прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.

Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04.11.2015 у справі №6-1486цс15, від 23.08.2017 у справі №6-1320цс17, у постановах Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №565/1145/17, від 17.10.2019 у справі №766/14595/16, від 30.01.2020 у справі №487/2375/18, від 31.01.2020 у справі №450/1383/18, від 17.08.2023 у справі №626/274/22.

Вирішуючи питання поважності причин пропуску позивачем шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи.

28.02.2022 Кабінетом МіністрівУкраїнибула прийнята постанова №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», яка постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2022 №209 доповнена пунктом 3, яким встановлено, що на час дії воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини зупиняється.

Постановою Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 №719 редакцію пункту 3 постанови №164 від 28.02.2022 змінено та викладено в наступній редакції: «Перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на чотири місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини».

Верховний Суд у постанові від 25.01.2023 №676/47/21 дійшов висновку, що пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 №164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» суперечить статтям 1270,1272 ЦК України, а тому не підлягає застосуванню.

На підставі постанови Кабінету Міністрів України №469 від 09.05.2023 пункт 3 виключено із постанови №164 від 28.02.2022.

Близькі за змістом висновки містяться у постанові Верховного Суду від 10.07.2024 у справі №522/13476/23 (провадження №61-7645св24). 

Аналогічні правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 22.01.2025 у справі №721/375/23 (провадження №61-3870св24), у постанові Верховного Суду від 24.02.2025 у справі №343/581/24 (провадження №61-17656св24), у постанові Верховного Суду від 26.02.2025 у справі №552/5600/23 (провадження №61-14832св24).

Як встановлено судом першої інстанції і це вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 (а.с. 8), у зв`язку з чим після його смерті відкрилася спадщина. 

Позивач ОСОБА_1 є його дочкою, що підтверджується ксерокопією свідоцтва про народження, серія НОМЕР_1 (а.с. 9).

Позивач ОСОБА_1 є єдиною спадкоємицею після смерті батька ОСОБА_2 , тому спір між спадкоємцями у зв`яку з відкриттям спадщини після смерті ОСОБА_2 відсутній.

Як вбачається з постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії №70//02-31 від 26.07.2024, 26.07.2024 до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дяченка В.А. від імені ОСОБА_1 надійшла заява про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 на спадкове майно за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 30).

Проте, постановою приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дяченка В.А. від 26.07.2024 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після померлого ОСОБА_2 у зв`язку з тим, що не надано нотаріусу доказів прийняття спадщини на майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 батька ОСОБА_2 (а.с. 30).

Позивач ОСОБА_1 у позові посилається на те, що з 07.06.2022 вона зверталася до приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Бабича С.В. із заявою про прийняття спадщини, але їй було відмовлено у зв`язку з тим, що були закриті усі реєстри (а.с. 86).

Крім того, ОСОБА_1 посилалася на те, що проживає у м. Києві, вона хворіла, а також на ту обставину, що з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан.

ОСОБА_1 у період з 10.02.2022-14.02.2022; 15.02.2022-16.02.2022; 27.09.2022-07.10.2022; 08.10.2022-10.10.2022; 07.12.2022-14.12.2022 перебувала на лікарняних (а.с. 21-22, 24-26, 28).

ОСОБА_1 фактично довідалася про те, що нею було пропущено строк для подання заяви про прийняття спадщини після отримання постанови приватного нотаріуса Полтавського міського нотаріального округу Дяченка В.А. від 26.07.2024 №70/02-31 про відмову у вчиненні нотаріальної дії та 12.08.2024 позивач звернулася з цим позовом до суду.

Апеляційний суд у складі колегії суддів зазначає, що суд першої інстанції відмовлячи у визнанні поважними тих причин, які позивач зазначила у своєму позові для визначення їй додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, не надав належної оцінки усім наведеним у позові доводам, зокрема про те, що внаслідок зміни законодавства про порядок обчислення строку на прийняття спадщини, який на рівні вищевказаної постанови КМ України спочатку був зупинений на час воєнного стану, а згодом цей порядок неочікувано змінився у гіршу сторону для спадкоємців, цей строк був обмежений відстроченням на чотири місяця. У цивільному судочинстві діє принцип верховенства права, передбачений ст. 10 ЦПК України, який  визначає, що нормативні акти мають відповідати критерію правової визначеності, щоб пересічна особа, яка не має юридичних знань могла діючи розумно та добросовісно на підставі відповідного нормативного акту визначити правила своєї поведінки. Дійсно, строки прийняття спадщини можуть встановлюватися та змінюватися лише законом, а не постановами КМУ, про що було сформовану відповідні правові висновки касаційним судом у постанові Верховного Суду від 25.01.2023 у справі №676/47/21, де Верховний Суд, надавши оцінку п.3 постанови КМ України №164від 28.02.2022, вважав її такою, що суперечить вимогам ст.ст. 1270, 1272 ЦК України.

З урахуванням вище викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що судом першої інстанції неповно було досліджено матеріали справи та неповно встановлено фактичні обставини, що призвело до ухвалення помилкового рішення.

Таким чином, апеляційний суд у складі колегії суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції неповно дослідив обставини справи, неправильно застосував норми законодавства до спірних правовідносин, в зв`язку із чим ухвалив незаконне рішення, яке підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення. 

Згідно п.2 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.

Згідно п.1,3,4 ч. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Керуючись ст. ст. 367 ч.1,2, 374 ч.1 п.2, 376 ч.1 п.1,3,4, 381 – 384 ЦПК України Полтавський апеляційний суду у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справах, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1  – задовольнити. 

Рішення Октябрського районного суду м. Полтави від 11 листопада 2024 року – скасувати і ухвалити нове рішення.

Позов  ОСОБА_1 до Полтавської міської ради, третя особа, що не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: приватний нотаріус Полтавського міського нотаріального округу Дяченко В`ячеслав Анатолійович, про визначення додаткового строку на прийняття спадщини – задовольнити.

Визначити  ОСОБА_1 додатковий строк два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 батька ОСОБА_2 .

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення. Касаційна скарга на неї подається протягом тридцяти днів з дня її проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено лише скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 

Повний текст постанови складено 18 березня 2025 року.

Текст постанови на підставі частини третьої  статті 381 ЦПК України оформила суддя А. І. Дорош.

СУДДІ: О. А. Лобов                 А. І. Дорош                         В. М. Триголов