ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 620/14758/23                                                   Суддя (судді) першої інстанції: Василь НЕПОЧАТИХ

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  05 березня 2025 року                                                                         м. Київ
          Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Судді-доповідача:                                                                                                       Кузьмишиної О.М.,
суддів:                                                                                                                                Грибан І.О., Карпушової О.В.,  
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області на рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2024 року у справі за позовом Спеціального авіаційного загону Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтергал Сістем» про визнання протиправним та скасування висновку,
ВСТАНОВИВ:

Спеціальний авіаційний загін Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій звернувся до Чернігівського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області, у якому просить визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області від 14.09.2023 до закупівлі з унікальним номером оголошення UA-2023-04-28-009100-a. 
В обґрунтуванням позовних вимог позивач зазначив, що висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2023-04-28-009100-a не містить відомостей про допущені порушення в частині нецільового використання коштів, завищення очікуваної вартості предмету закупівлі чи допущення інших порушень, які б могли призвести до збитків держави. Натомість, розірвання договору або будь-яка інша вимога, яка має наслідком припинення зобов`язань за договором, є непропорційною тяжкості порушень, а усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків може призвести до порушення майнових прав та інтересів як позивача, так і його контрагента (ТОВ «Інтергал Сістем») та матиме негативні наслідки для репутації позивача, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками. 
Рішенням Чернігівського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2024 року адміністративний позов задоволено повністю.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області звернулося із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване рішення, як таке, що прийняте з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити повністю.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на тому, що відповідач конкретизував, які саме заходи повинен вжити позивач у висновку, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 20.11.2024 та від 12.12.2024 відкрито апеляційне провадження та призначено справу до судового розгляду у письмовому провадженні.
Від представника позивача 11.12.2024 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній зазначає, що погоджується із наданою оцінкою обставинам справи судом першої інстанції, а також зазначає, що висновок про результати моніторингу закупівлі UA-2023-04-28-009100-a не містить відомостей про допущені порушення в частині нецільового використання коштів, завищення очікуваної вартості предмету закупівлі чи допущення інших порушень, які б могли призвести до збитків держави. Просить суд апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17 лютого 2025 року залучено до участі у справі Товариство з обмеженою відповідальністю «Інтергал Сістем» в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору. Запропоновано залученій третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, надати суду у строк до 26 лютого 2025 року пояснення щодо цієї справи та апеляційної скарги, а також надати докази про надіслання таких пояснень іншим учасникам справи.
На виконання вимог ухвали суду представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ТОВ «Інтергал Сістем» 03.03.2025 надано пояснення по суті справи та апеляційної скарги у формі відзиву на апеляційну скаргу.
Стверджує, що висновок про результати моніторингу не містить відомостей про допущені порушення в частині нецільового використання коштів, завищення очікуваної вартості предмету закупівлі чи допущення інших порушень, які б могли призвести до збитків держави. Вважає, що вимога про розірвання договору або будь-яка інша вимога, яка має наслідком припинення зобов`язань за договором, є непропорційною стосовно тяжкості порушень. Усунення виявлених відповідачем під час проведення моніторингу закупівлі порушень у зазначений ним спосіб, призведе до порушення майнових прав та інтересів позивача та ТОВ «Інтергал Сістем» і матиме негативні наслідки, які є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками.
Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - ТОВ «Інтергал Сістем» зазначає, що висновок відповідача про наявність у діях позивача вищевказаних порушень є формальним, а застосування у висновку правових норм на вчинення дій, що мають юридичне значення, відбулося без врахування їх доцільності в розрізі врахування обставин конкретної справи.
Крім того, третя особа звертає увагу суду, що ТОВ «Інтергал Сістем» здійснюються роботи на об`єктів «Нове будівництво командно-диспетчерського пункту аеродрому «Ніжин» за адресою: Чернігівська область, м. Ніжин, вул. Космонавтів по договору №141.Станом на дату подання відзиву на апеляційну скаргу, вартість робіт, виконаних ТОВ «Інтергал Сістем» по договору №141 складає біля 50% вартості договору. На підтвердження вказаних обставин надано: довідку про вартість виконаних будівельних робіт за листопад 2023 та акт приймання будівельних робіт за цей період на суму 1  146  456,98 грн; довідку про вартість виконаних будівельних робіт за грудень 2023 року та акт №3 приймання будівельних робіт за цей період на суму 5  339  331,00 грн; акт №3 вартості устаткування до акту №3 приймання будівельних робіт за грудень 2023 року на суму 2  010  350,36 грн; довідку про вартість виконаних будівельних робіт за серпень 2024 року та акт №1 приймання будівельних робіт за цей період на суму 1  312  037,02 грн; довідку про вартість виконаних будівельних робіт за вересень 2024 року та акт №1 приймання будівельних робіт за цей період на суму 353250,96 грн; довідку про вартість виконаних будівельних робіт за жовтень 2024 року та акт №3 приймання будівельних робіт за цей період на суму 1  388  175,95 грн; довідку про вартість виконаних будівельних робіт за листопад 2024 року та акт №4 приймання будівельних робіт за цей період на суму 2  124  407,03 грн та акти вартості устаткування до акту №4 приймання будівельних робіт за листопад 2024 року на суму 807  099,02 грн та 394923,35 грн.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів дійшла таких висновків.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що Спеціальним авіаційним загоном Оперативно-рятувальної служби цивільного захисту Державної служби України з надзвичайних ситуацій оголошена публічна закупівля, а саме: Нове будівництво командно-диспетчерського пункту аеродрому "Ніжин" за адресою: Чернігівська область, м. Ніжин, вул. Космонавтів.
За результатами проведеної процедури закупівлі переможцем визнано ТОВ «Інтергал Сістем», з яким в подальшому укладено договір підряду в капітальному будівництві від 23.05.2023 № 141.
Наказом Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області «Про початок моніторингу закупівель» № 44-3 від 28.08.2023 дану закупівлю включено до переліку закупівель, які підлягають моніторингу щодо дотримання вимог чинного законодавства у сфері проведення публічних закупівель.
За результатами моніторингу закупівлі UA-2023-04-28-009100-a Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 14.09.2023, згідно якого встановлено наступне.
Відповідно до вимог пункту 26 Особливостей оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію, визначену частиною другою статті 21 Закону. Згідно з вимогами пункту 3 частини другої статті 21 Закону оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію щодо кількості та місця поставки товарів, обсягу і місця виконання робіт чи надання послуг.
Пунктом 27 Особливостей визначено, що "у разі коли оприлюднення в електронній системі закупівель інформації про місцезнаходження замовника та/або місцезнаходження постачальника (виконавця робіт, надавача послуг), та/або місце поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг (оприлюднення якої передбачено Законом та/або цими особливостями) несе загрозу безпеці замовника та/або постачальника, така інформація може зазначатися як назва населеного пункту місцезнаходження замовника та/або місцезнаходження постачальника (виконавця робіт, надавача послуг), та/або назва населеного пункту, в який здійснюється доставка товару (в якому виконуються роботи чи надаються послуги)".
За результатами аналізу питання повноти відображення інформації в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено, що Замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів у розділі "Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" зазначено "Україна, Відповідно до документації". Отже, Замовником в порушення вимог пункту 3 частини другої статті 21 Закону в оголошенні про проведення відкритих торгів не зазначено місце поставки товарів.
За результатами аналізу питання повноти відображення інформації у повідомленні про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено наступне.
Згідно з пунктом 46 Особливостей рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником відповідно до статті 33 Закону та цього пункту. Відповідно до пункту 3 частини другої статті 33 Закону повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити інформацію про кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг. Замовником у повідомленні про намір укласти договір про закупівлю від 08.05.2023 у розділі "місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" зазначено "Україна, Відповідно до документації", чим порушено пункт 3 частини другої статті 33 Закону.
Відповідно до вимог абзацу третього пункту 10 Особливостей звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель оприлюднюється відповідно до вимог Закону з урахуванням цих особливостей (крім закупівель із застосуванням електронного каталогу).
Згідно з вимогами пункту 3 частини першої статті 19 Закону звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель повинен містити інформацію щодо кількості та місця поставки товарів або обсягу і місця виконання робіт чи надання послуг.
За результатами аналізу питання повноти відображення інформації у звіті про результати проведення процедури закупівлі відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено, що Замовником торгів у розділі "Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" зазначено "Україна, Відповідно до документації". Отже, Замовником в порушення вимог пункту 3 частини першої статті 19 Закону у звіті про результати проведення процедури закупівлі не зазначено місце поставки товарів.
За результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства встановлено наступне.
Відповідно до вимог пункту 4 статті 23 Закону технічні специфікації предмету закупівлі не повинні містити посилання на конкретні марку чи виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного об`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим та містити вираз "або еквівалент".
Відповідно до даних зазначених у відомості об`ємів робіт (файл "Техдокументація до Учасників.pdf", додаток 3 до тендерної документації) Замовником передбачено при виконанні робіт використання матеріалів певних торгівельних марок, а саме: Masterplast MASTERFOL FOIL, Батеплекс, Ceresit, Armstrong, ISOVER, ТЕХНОКІКОЛЬ, STROTEX, WILO Stratos, Євроаква, LADDOMAT, BWT-10 Aquadial, Reflex HF, COOPER@HUNTER CH-HRV, BELIMO, тощо.
При цьому тендерна документація Замовника не містить обґрунтування необхідності закупівлі матеріалів саме виробників цих торгівельних марок та відсутній вираз "або еквівалент", чим порушено вимоги пункту 4 статті 23 Закону.
За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій з урахуванням вимог Особливостей встановлено наступне.
Відповідно до даних Зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, оприлюдненого Замовником 11.09.2023 в електронній системі закупівель на запит Управління, Замовником передбачено кошти на покриття ризику всіх учасників будівництва та кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами (І).
Відповідно до вимог додатку 2 до тендерної документації Замовником передбачено надання договірної ціни, кошторисів та розрахунків за наступними вимогами: "Договірна ціна визначається відповідно до вимог Настанови з визначення вартості будівництва, яка затверджена Наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 281 від 01.11.2021 року зі змінами, інших нормативно-правових актів і нормативних документів у галузі будівництва, чинних на момент подання тендерної пропозиції у відсканованому вигляді: договірна ціна з пояснювальною запискою, (договірна ціна є твердою). Кошторисна документація повинна бути складена із застосуванням програмного комплексу АВК-5 або у програмному комплексі, який взаємодіє з ним в частині передачі кошторисної документації та рекомендовані Мінрегіонбудом України. В програмних комплексах повинні бути враховані останні зміни в ціноутворенні.)"
Проте, в тендерній пропозиції ТОВ «Інтеграл Сістемс» у наданій договірній ціні відсутні дані про кошти на покриття ризиків та кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, чим не дотримано вимоги додатку 2 до тендерної документації Замовника.
Також, додатком 2 до тендерної документації Замовником передбачено документальне підтвердження наявності обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, які є необхідними для надання послуг за предметом закупівлі. Учасники обов`язково включать у Довідку обладнання (транспортні засоби, будівельні (дорожні) машини, механізми та устаткування), матеріально-технічну базу та технології, необхідні для надання послуг згідно предмету закупівлі (в кількості не менше зазначених нижче одиниць), а саме - не менше 10 різних найменувань техніки зі списку техніки нижче, загальна кількість техніки - не менше 15 одиниць.
На виконання вищезазначеної вимоги в тендерній пропозиції ТОВ "Інтеграл Сістемс" надано "Довідку про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, які є необхідними для надання послуг за предметом закупівлі" від 05.05.2023 № 153, відповідно до якої замовником передбачено використання в роботі компресорів гвинтових (еквівалент "Компресори пересувні з двигуном внутрішнього згоряння, тиск 800 кПа [8 ат], продуктивність 10 мЗ/хв 14ВКта ПК-1,75А.
При цьому, відповідно до Підсумкової відомості ресурсів, наданої в пропозиції ТОВ «Інтеграл Сістемс», учасником передбачено використання в роботі компресорів пересувних з двигуном внутрішнього згоряння, тиск до 686 кПа [7 ат], продуктивність 2,2 мЗ/хв.
Крім, того в Підсумковій відомості ресурсів передбачено використання в роботі наступних будівельних машин та механізмів: крани на гусеничному ходу, вантажопідйомність 25 т; підіймачі щоглові будівельні, вантажопідйомність 0,5 т; бульдозери, потужність 59 кВт [80 к.с.]; авто гудронатори, місткість 3500 л; автогрейдери середнього типу, потужність 99 кВт [135 к.с.]; машини бурильно-кранові на автомобілі, глибина буріння 3,5 м.
Проте, в вищезазначеній довідці відсутня інформація про перелічені будівельні машини та механізми, чим не дотримано вимоги додатку 2 до тендерної документацій Замовника.
Відповідно до пункту 6 розділу III "Інструкція з підготовки тендерних пропозицій" тендерної пропозиції Замовником передбачено "Учасники процедури закупівлі повинні надати у складі тендерних пропозицій інформацію та документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, установленим даною тендерною документацією (Додаток 3)". Відповідно до даних зазначених у відомості об`ємів робіт (файл "Техдокументація до Учасників.pdf", додаток 3 до тендерної документації) Замовником передбачено при виконанні робіт використання муфти перехідної зовнішньої PPR25x20 у кількості 3 шт (пункт 33,2-1-7- Водопостачання та каналізація, В1) та відводу Ду 15 у кількості 2 шт (пункт 46,2-1-9-Опалення та вентиляція. Монтажні роботи, Обвязка котлів).
Проте, в тендерній пропозиції ТОВ «Інтеграл Сістемс» при виконанні зазначених робіт не передбачено використання муфти перехідної зовнішньої PPR25x20 у кількості 3 шт та відводу Ду 15 у кількості 2 шт, чим не дотримано вимоги пункту 6 розділу III "Інструкція з підготовки тендерних пропозицій" тендерної пропозиції Замовника.
Відповідно до вимог абзацу першого пункту 40 Особливостей, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформаціїта/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Проте, Замовник не розмістив в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою щодо усунення невідповідностей в інформації та документах та не надав ТОВ «Інтеграл Сістемс», можливість виправити невідповідності, чим порушено вимоги абзацу першого пункту 40 Особливостей.
Враховуючи вищевикладене, Замовником, в порушення вимог абзацу другого та шостого підпункту другого пункту 41 Особливостей, не відхилено тендерну пропозицію ТОВ «Інтеграл Сістемс», натомість Замовником, протоколом щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 08.05.2023 б/н, вирішено учасника ТОВ «Інтеграл Сістемс» визначити переможцем закупівлі, повідомлення про намір укласти договір оприлюднено в електронній системі закупівель 08.05.2023 та з ТОВ «Інтеграл Сістемс» 23.05.2023 укладено договір підряду в капітальному будівництві № 141.
Висновок про наявність або відсутність порушень законодавства: за результатами аналізу питання повноти відображення інформації в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено порушення вимог пункту 3 частини другої статті 21 Закону. За результатами аналізу питання повноти відображення інформації у повідомленні про намір укласти договір про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено порушення вимог пункту 3 частини другої статті 33 Закону. За результатами аналізу питання повноти відображення інформації у звіті про результати проведення процедури закупівлі відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель встановлено порушення вимог пункту 3 частини першої статті 19 Закону. За результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства встановлено порушення вимог пункту 4 статті 23 Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій з урахуванням вимог Особливостей, встановлено порушення вимоги абзацу першого пункту 40, абзацу другого та шостого підпункту другого пункту 41 Особливостей.
За результатами аналізу питань: визначення предмета закупівлі, наявності закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю відповідно до вимог Закону та оприлюднення обґрунтування технічних та якісних характеристик предмета закупівлі, розміру витрат, очікуваної вартості предмета закупівлі відповідно до вимог постанови № 710, повноти відображення інформації у річному плані закупівель відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель, своєчасності укладення договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, правомірності внесення змін до договору, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом - порушень не встановлено.
Також у вказаному висновку зазначено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області зобов`язує вжити заходів щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського кодексу України і Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення.
Позивач вважає висновок про результати моніторингу закупівлі протиправним та таким, який підлягає скасуванню, що і стало підставою для звернення позивача з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон № 922-VIII (в редакції, чинній на момент виникнення правовідносин), пунктом 14 частини першої статті 1 якого визначено, що моніторингом процедури закупівлі є аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Так, згідно з частиною першою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Згідно частини шостої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Відповідно до частини десятої статті 8 Закону у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
В силу частини восьмої статті 12 Закону № 922-VIII подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Замовникам забороняється вимагати від учасників подання у паперовому вигляді інформації, поданої ними під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі.
Згідно частини першої статті 41 Закону№ 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до частини першої статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом (ч. 1 ст. 639 ЦК). Пунктом 5 Загальних умов передбачено, що договір підряду укладається у письмовій формі. Отже, законом встановлена письмова форма для договору підряду.
Пунктом 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі - Особливості в редакції, чинній на момент проведення закупівлі) встановлено, що замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Перевіряючи наявність/відсутність порушень замовником (позивачем) вимог Закону №922-VIII, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Щодо доводів апелянта про те, що замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів у розділі "Місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" зазначено "Україна, відповідно до документації", чим порушено вимоги пункту 3 частини другої статті 21 Закону, у повідомленні про намір укласти договір про закупівлю від 08.05.2023 у розділі "місце поставки товарів або місце виконання робіт чи надання послуг" зазначено "Україна, Відповідно до документації", чим порушено пункт 3 частини другої статті 33 Закону, у звіті про результати проведення процедури закупівлі не зазначено місце поставки товарів, чим порушено пункт 3 частини першої статті 19 Закону, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з вимогами пункту 3 частини другої статті 21 Закону оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію щодо кількості та місця поставки товарів, обсягу і місця виконання робіт чи надання послуг.
Пунктом 27 Особливостей визначено, що у разі коли оприлюднення в електронній системі закупівель інформації про місцезнаходження замовника та/або місцезнаходження постачальника (виконавця робіт, надавача послуг), та/або місце поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг (оприлюднення якої передбачено Законом та/або цими особливостями) несе загрозу безпеці замовника та/або постачальника, така інформація може зазначатися як назва населеного пункту місцезнаходження замовника та/або місцезнаходження постачальника (виконавця робіт, надавача послуг), та/або назва населеного пункту, в який здійснюється доставка товару (в якому виконуються роботи чи надаються послуги).
Згідно з вимогами пункту 3 частини першої статті 19 Закону звіт про результати проведення закупівлі з використанням електронної системи закупівель повинен містити інформацію щодо кількості та місця поставки товарів або обсягу і місця виконання робіт чи надання послуг.
Відповідно до пункту 3 частини другої статті 33 Закону повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити інформацію про кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг.
В оголошенні про проведення відкритих торгів UA-2023-04-28-009100-а, повідомленні про намір укласти договір про закупівлю, звіті про результати проведення процедури закупівлі міститься назва предмета закупівлі: Нове будівництво командно-диспетчерського пункту аеродрому «Ніжин» за адресою: Чернігівська область, м. Ніжин, вул. Космонавтів.
Таким чином, суд першої інстанції правильно зазначив, що фактично предметом закупівлі є об`єкт нерухомості, а тому адреса місця виконання робіт з будівництва командно-диспетчерського пункту аеродрому «Ніжин» не може бути відмінною від його місця знаходження. Таким чином,  висновок відповідача є проявом надмірно формального, бюрократичного застосування правових норм й вчинення дій, що мають юридичне значення.
Виходячи із вищезазначеного, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі в частині твердження про встановлення факту порушення Замовником пункту 3 частини другої статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі»,  пункту 3 частини другої статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі», пункту 3 частини першої статті 19 Закону під час закупівлі є необґрунтованим.
Що стосується доводів апелянта про те, що тендерна документація Замовника не містить обґрунтування необхідності закупівлі матеріалів саме виробників цих торгівельних марок та відсутній вираз "або еквівалент", чим порушено вимоги пункту 4 статті 23 Закону, суд звертає увагу на наступне.
Так, із висновку про результати моніторингу процедури закупівлі від 14.09.2023 вбачається, що під час моніторингу відповідачем встановлено, що відповідно до даних зазначених у відомості об`ємів робіт (файл "Техдокументація до Учасників.pdf", додаток 3 до тендерної документації) Замовником передбачено при виконанні робіт використання матеріалів певних торгівельних марок, а саме: Masterplast MASTERFOL FOIL, Батеплекс, Ceresit, Armstrong, ISOVER, ТЕХНОКІКОЛЬ, STROTEX, WILO Stratos, Євроаква, LADDOMAT, BWT-10 Aquadial, Reflex HF, COOPER@HUNTER CH-HRV, BELIMO, тощо, при цьому тендерна документація Замовника не містить обґрунтування необхідності закупівлі матеріалів саме виробників цих торгівельних марок та відсутній вираз "або еквівалент", чим порушено вимоги пункту 4 статті 23 Закону.
Відповідно до частини четвертої статті 23 Закону №922, технічні специфікації не повинні містити посилання на конкретні марку чи виробника або на конкретний процес, що характеризує продукт чи послугу певного суб`єкта господарювання, чи на торгові марки, патенти, типи або конкретне місце походження чи спосіб виробництва. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим та містити вираз "або еквівалент".
Норми Закону №922 не зобов`язують замовників оприлюднювати обґрунтування посилання на конкретного виробника, а також не передбачено конкретної форми обґрунтування, яке має містити тендерна документація в разі закупівлі з посиланням на конкретну торгову марку, тип, місце походження тощо стосовно предмета закупівлі.
Більше того, суд першої інстанції правильно відзначив, що предметом спірної закупівлі - є Нове будівництво командно-диспетчерського пункту аеродрому «Ніжин». Тобто предметом закупівлі є роботи (послуги) щодо такого будівництва, а не товари чи матеріали.
Щодо доводів апелянта про те, що в тендерній документації ТОВ «Інтергал Сістем» у наданій договірній ціні відсутні дані про кошти на покриття ризиків та кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, чим не дотримано вимоги додатку 2 до тендерної документації Замовника, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до вимог додатку 2 до тендерної документації Замовником передбачено надання договірної ціни, кошторисів та розрахунків за наступними вимогами: «Договірна ціна визначається відповідно до вимог Настанови з визначення вартості будівництва, яка затверджена Наказом Міністерства розвитку громад та територій України № 281 від 01.11.2021 року зі змінами, інших нормативно-правових актів і нормативних документів у галузі будівництва, чинних на момент подання тендерної пропозиції у відсканованому вигляді: договірна ціна з пояснювальною запискою, (договірна ціна є твердою). Кошторисна документація повинна бути складена із застосуванням програмного комплексу АВК-5 або у програмному комплексі, який взаємодіє з ним в частині передачі кошторисної документації та рекомендовані Мінрегіонбудом України. В програмних комплексах повинні бути враховані останні зміни в ціноутворенні)».
Згідно пунктів 31 та 32 частини першої статті 1 Закону №922 31) тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Договірна ціна визначається відповідно до вимог Настанови з визначення вартості будівництва.
Відповідно до пункту 4.41 Настанови з визначення вартості будівництва, яка є складовою кошторисних норм України у будівництві № 281, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, призначені на відшкодування збільшення вартості трудових та матеріально-технічних ресурсів, спричинене інфляцією, яка може відбутися з моменту складання інвесторської кошторисної документації.
Кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, розраховуються виходячи зі строків будівництва, виду будівництва, структури робіт, вартості трудових та матеріально-технічних ресурсів, врахованих у локальних кошторисах (кошторисних розрахунках), та прогнозного зростання їх вартості, яке визначається на підставі прогнозних індексів цін виробників промислової продукції на наступні періоди, що встановлюються Кабінетом Міністрів України. Розрахований розмір цих коштів за узгодженням із замовником включається до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва.
Абзац 5 пункту 5.1. розділу "Загальні положення зі складання ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни)" Глави V "Визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни)" Настанови, ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів.
За змістом пункту 5.33 розділу "Визначення коштів на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами" Глави V Настанови, до складу ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни незалежно від її виду) включаються кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, призначені на відшкодування збільшення вартості трудових та матеріально-технічних ресурсів, спричинене інфляцією, яка може відбутися протягом будівництва.
Кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, розраховуються виходячи зі строків будівництва, виду будівництва, структури робіт, вартості трудових та матеріально-технічних ресурсів, врахованих у ціні пропозиції учасника процедури закупівлі (договірній ціні), та на підставі прогнозних індексів цін виробників промислової продукції на наступні періоди, що встановлюються Кабінетом Міністрів України.
До того ж, відповідно до пункту 4.41 Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, розраховуються виходячи зі строків будівництва, виду будівництва, структури робіт, вартості трудових та матеріально-технічних ресурсів, врахованих у локальних кошторисах (кошторисних розрахунках), та прогнозного зростання їх вартості, яке визначається на підставі прогнозних індексів цін виробників промислової продукції на наступні періоди, що встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Розрахований розмір цих коштів за узгодженням із замовником включається до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва.
Відповідно до розділу V «Визначення вартості об`єкта будівництва при складання ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни)» пункту 5.1. Кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва»: «Ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проектною документацією та пункту 5.2 «Договірна ціна є кошторисом вартості підрядних робіт, який узгоджений замовником, і використовується при проведенні взаєморозрахунків. Форму договірної ціни наведено у додатку 30 цієї Настанови, у разі визначення вартості за укрупненими показниками вартості робіт використовується форма договірної ціни, що наведена в додатку 31 цієї Настанови».
Отже, учасник процедури закупівлі самостійно визначає виникнення ризиків на об`єкті будівництва, умови, які б запобігали виникненню ризикових ситуацій або компенсували його втрати на такий випадок. Доцільність включення до складу договірної ціни коштів на покриття ризиків, пов`язаних з виконанням робіт, являється прерогативою учасника, оскільки ні тендерна документація, ні проектна документація не містили вказаних витрат.
Також, на думку суду, включення до договірної ціни додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, не є імперативною нормою, а включення чи невключення їх в договірну ціну підрядника залежить від ряду факторів, що характерні конкретним відносинам.
Також, колегія суддів зазначає, що апелянтом ні в суді першої та апеляційної інстанції не зазначено переконливих доводів, чим зумовлена необхідність включення додаткових витрат до договірної ціни.
Щодо доводів апелянта про те, що у довідці про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій, які є необхідними для надання послуг за предметом закупівлі від 05.05.2023 № 153 відсутня інформація про Перелічені будівельні машини та механізми, чим не дотримано вимоги додатку 2 до тендерної документацій Замовника, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що відсутність певних будівельних машин чи устаткування в документах наданих на етапі укладення договору щодо переліку наявної матеріально-технічної бази не свідчать про те, що така матеріально-технічна база відсутня, а роботи не можуть бути виконані.
Таким чином, колегія суддів дійшла висновку, що на момент укладення договору було необхідне обладнання, однак помилково не було відображено в довідці №153, що призвело до невірних висновків відповідача про протиправність процедури закупівлі.
Щодо вимоги Держаудитслужби стосовно розірвання договору, укладеного за результатом процедури, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно п. 5 частини сьомої статті 8 ЗУ "Про публічні закупівлі" у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Так, як слідує з оскаржуваного висновку, відповідач у пункті 3 зобов`язав позивача вжити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення. Тобто, відповідач вимагає від позивача розірвання вказаного договору.
Згідно з п.6 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Згідно із частиною першою та частиною четвертою статті 188 Господарського кодексу України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.
Спеціальним Законом № 2939-XII визначено, що органу державного фінансового контролю надається право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами. Проте, вказаний нормативно-правовий акт не наділяє Держаудитслужбу повноваженнями щодо встановлення такого способу усунення порушень, як зобов`язання суб`єкта господарювання вживати заходів для припинення господарських правовідносин, розірвати договори, тощо. Держаудитслужба має право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів.
Наразі, в оскаржуваному висновку відсутні посилання на передбачені чинним законодавством підстави для розірвання договорів, укладених з переможцем проведеного тендеру на закупівлю.
Також, колегія суддів враховує, що визнання нікчемності укладеного договору про закупівлю визначено ст. 43 Закону України "Про публічні закупівлі", яка передбачає визнання договору нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.
Відповідно до статті 202 Господарського кодексу України господарське зобов`язання припиняється: виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управненої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених цим Кодексом або іншими законами. Господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду. До відносин щодо припинення господарських зобов`язань застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.
Відповідачем не доведено існування обставин, за настання яких згідно із частиною четвертою статті 41 та статті 43 Закону № 922 договір про закупівлю може бути визнаний недійсним/нікчемним.
Верховний Суд в постановах від 21.10.2021 року у справі № 640/17797/20, від 30.11.2021 року у справі № 420/5590/19, від 04.05.2023 року у справі № 160/5890/22 висловлював правову позицію, згідно з якою можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанта поведінки), якого слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Тобто нечітке формулювання вимог щодо заходів, яких має вжити позивач є підставою для скасування висновку Держаудитслужби.
Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб призведе до порушення прав та інтересів сторін укладеного договору та матиме негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками та визначеним порушенням.
При цьому, колегія суддів враховує те, що навіть при умові, що в процесі публічної закупівлі було допущено певні технічні помилки, однак первинними документами підтверджується наявність необхідного обладнання та інструментів, а спірні роботи вже виконаними, то вимога про розірвання договору є цілком та повністю не припустимою та протиправною на даному етапі виконання зобов`язань.
Так, суд першої інстанції надаючи оцінку спірним правовідносинам правильно врахував, що виконання вимог вказаного висновку щодо припинення договору підряду в капітальному будівництві від 23.05.2023 № 141 ще більше відтермінує будівництво командно-диспетчерського пункту аеродрому "Ніжин".
Також, суд апеляційної інстанції звертає увагу, що моніторинг проведено вже після укладання замовником договору із переможцем. 
Відповідач дійсно має право на проведення моніторингу на будь-якій стадії проведення процедури закупівлі, але, при цьому, таке право суб`єкту владних повноважень слід використовувати раціонально. З огляду на оперативність та ефективність такого заходу державного контролю, як моніторинг, то контролюючий орган має із розумінням сутності вказаного заходу здійснювати його проведення.
Мета моніторингу полягає ж не тільки у виявленні конкретних порушень під час проведення певної процедури закупівлі та зверненні уваги на них замовнику, а особливістю вказаного заходу є також і те, що замовник має можливість самостійно виправити порушення та уникнути санкцій, що є наслідком такого порушення.
Крім іншого, судова колегія звертає увагу, що Верховний Суд у постанові від 21.06.2024 у справі № 160/9163/22 підкреслив, що вимога Держаудитслужби про розірвання договору є крайньою мірою впливу органу фінансового контролю на учасників закупівлі, при обранні такого зобов`язання суб`єкт владних повноважень має враховувати сутність виявлених правопорушень та вплив їх негативних наслідки на всю процедуру закупівлі в цілому. Однак, при винесенні спірного висновку відповідачем цього не враховано.
Відповідно до частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постанова Верховного Суду.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку про те, що висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області від 14.09.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі: UA-2023-04-28-009100-a є протиправним та підлягає скасуванню.
Також є безпідставними посилання скаржника на судову практику, викладену у постанові Верховного Суду від 08.02.2023 у справі №640/27872/21, оскільки правові позиції у справі, що розглядається, та правові позиції у справі, на яку послався скаржник, є різними.
Колегія суддів наголошує, що апеляційна скарга відповідача повністю дублює відзив на позовну заяву, а також висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 14.09.2023, тобто в ній не наведено норм законодавства, які порушені чи не враховані судом першої інстанції, не спростовано викладену у рішенні суду правову позицію та не спростовано доводів позивача, які стали підставою для задоволення позову. 
Таким чином, враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про задоволення позовних вимог.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Згідно зі статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.                                                 
Керуючись статтями 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області - залишити без задоволення, а рішення Чернігівського окружного адміністративного суду від 10 жовтня 2024 року у справі №620/14758/23 - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до адміністративного суду касаційної інстанції в порядку і строки, встановлені статтями 329, 331 КАС України.

Суддя - доповідач                                                                                                                       О.М. Кузьмишина

Судді                                                                                                                                                    І.О.Грибан

                                                                                                                О.В.Карпушова