ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 січня 2025 року		Справа № 466/8170/24 пров. № А/857/27060/24	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:
судді-доповідача – Качмара В.Я.,
суддів – Гудима Л.Я., Кузьмича С.М.,
при секретарі судового засідання – Гладкій С.Я.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Державної служби України з безпеки на транспорті про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 4 жовтня 2024 року (суддя Ковальчук О.І., м.Львів), -
ВСТАНОВИВ :
У серпні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Державної служби України з безпеки на транспорті (далі – Укртрансбезпека) в якому просив:
визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення у сфері безпеки на автомобільному транспорті, зафіксовані в автоматичному режимі стосовно особи, яка має реєстрацію місця проживання/перебування (місцезнаходження юридичної особи) на території України від 18.07.2024 серія АА №00020729 (далі – Постанова), а провадження у справі закрити.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 4 жовтня 2024 року справу   за позовом ОСОБА_1 до Укртрансбезпеки про визнання протиправною та скасування постанови по справі про адміністративне правопорушення залишено без розгляду. 
Не погодившись із постановленою ухвалою її оскаржив позивач, який із покликанням на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушенням норм процесуального права, просить скасувати вказану ухвалу та направити справу до суду першої інстанції для продовження її розгляду.
В апеляційній скарзі вказує, що ні ОСОБА_1 , ні його представник – Качмар І.О., жодних повісток про виклик до суду не отримував. При цьому, скаржник зазначає, що однією з умов залишення позову без розгляду через повторну неявку в судове засідання позивача чи його представника є вирішення питання про можливість/неможливість розгляду справи по суті за відсутності указаних осіб. 
Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу заперечує вимоги такої, вважає судове рішення законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення. 
Учасники справи в судове засідання не з`явились, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, а тому, апеляційний суд, відповідно до частини четвертої статті 229 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС), вважає за можливе провести розгляд справи за відсутності учасників справи, без здійснення фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній матеріалами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав. 
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції дійшов висновку, що у судові засідання, які відбулись 10.09.2024 та 04.10.2024 позивач та його представник Качмар І.О. не з`явилися, хоча належним чином були повідомлені про розгляд справи на вказані дати, причини своєї неявки в судове засідання 04.10.2024 не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надходило.
Такі висновки суду першої інстанції не відповідають встановленим обставинам справи, зроблені з порушенням норм процесуального права, з таких міркувань.
Як видно з матеріалів справи, ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 07 серпня 2024 року відкрито провадження у справі. Призначено судове засідання на 10.09.2024 о 12:20 год.
В судове засідання по справі, яке призначались на 10.09.2024, позивач не з`явися, повідомлений належним чином (а.с.23). Його представник – адвокат Качмар І.О. 10.09.2024 скерував на адресу суду заяву з проханням відкласти розгляд справи у зв`язку з його одночасною зайнятістю в іншому судовому засіданні в Погребищенському районному судді Вінницької області по справі №143/475/24.
В судове засідання по справі, яке призначались на 04.10.2024 о 9/45 год, позивач та його представник не з`явились. Про судове засідання призначене на 04.10.2024 позивачу надсилалось SMS-повідомлення, яке доставлене 12.09.2024 о 12:55 год (а.с.29).
Частина друга статті 44 КАС передбачає, що учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
За приписами частин першої та другої статті 124 КАС судові виклики і повідомлення здійснюються повістками про виклик і повістками-повідомленнями.
Повістки про виклик у суд надсилаються учасникам справи, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а повістки-повідомлення – учасникам справи з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов`язковою.
Відповідно до частини третьої статті 124 КАС судовий виклик або судове повідомлення учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів здійснюється: 1) за наявності в особи офіційної електронної адреси – шляхом надсилання повістки на офіційну електронну адресу; 2) за відсутності в особи офіційної електронної адреси – шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами, або шляхом надсилання тексту повістки в порядку, визначеному статтею 129 цього Кодексу.
За змістом частини третьої статті 126 КАС повістка повинна бути вручена не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, крім випадку, коли повістка вручається безпосередньо в суді.
Як унормовано статтею 129 КАС за письмовою заявою учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки надсилається йому судом електронною поштою, факсимільним повідомленням, телефонограмою, текстовим повідомленням з використанням мобільного зв`язку на відповідну адресу електронної пошти, номер факсу, телефаксу, телефону, зазначені у відповідній письмовій заяві.
Учасник судового процесу повинен за допомогою електронної пошти (факсу, телефону) негайно підтвердити суду про отримання тексту повістки. Текст такого підтвердження роздруковується, а телефонне підтвердження записується відповідним працівником апарату суду, приєднується секретарем судового засідання до справи і вважається належним повідомленням учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. У такому випадку повістка вважається врученою учаснику судового процесу з моменту надходження до суду підтвердження про отримання тексту повістки.
Якщо протягом дня, наступного за днем надсилання тексту повістки, підтвердження від учасника судового процесу не надійшло, секретар судового засідання складає про це довідку, що приєднується до справи і підтверджує належне повідомлення учасника судового процесу про дату, час і місце судового розгляду. У такому випадку повістка вважається врученою з моменту складання секретарем судового засідання відповідної довідки.
Положення частин другої та третьої цієї статті не застосовуються, якщо направлення повістки здійснюється судом з використанням засобів мобільного зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику. У такому випадку повістка вважається врученою з моменту її доставки учаснику судового процесу.
Відповідно до частини першої статті 205 КАС неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно з частиною п`ятою цієї ж статті у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо неявка перешкоджає розгляду справи. Якщо відповідач наполягає на розгляді справи по суті, справа розглядається на підставі наявних у ній доказів. До позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, положення цієї частини застосовуються лише у разі повторної неявки.
Пунктом 4 частини першої статті 240 КАС обумовлено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду, якщо позивач не прибув (повторно не прибув, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) у підготовче засідання чи у судове засідання без поважних причин або не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності.
Так, залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених частиною п`ятою статті 205, пунктом 4 частини першої статті 240 КАС можливе виключно за наявності сукупності таких умов: 1) належне повідомлення позивача про дату, час і місце судового засідання (підготовчого засідання); 2) відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності; 3) неявка позивача (повторна неявка, якщо він не є суб`єктом владних повноважень) в судове засідання (підготовче засідання) без поважних причин або неповідомлення ним про причини такої неявки; 4) неможливість розгляду справи по суті за відсутності позивача; 5)  відсутність вимоги відповідача щодо розгляду справи по суті на підставі наявних у ній доказів.
Указана правова позиція відповідає правовим висновкам Великої Палати Верховного Суду викладених у постанові від 12 січня 2023 року у справі №9901/278/21.
Як вбачається з матеріалів справи повістка про виклик позивача в судове засідання на 04.10.2024, здійснена шляхом надіслання SMS-повідомлення. Інші підтвердження щодо повідомлення позивача (його представника) про дату і час розгляду справи відсутні.
Водночас, за загальним правилом, закріпленим у статті 124 КАС, судовий виклик або судове повідомлення учасників справи здійснюється, за відсутності в особи офіційної електронної адреси – шляхом надсилання повістки рекомендованою кореспонденцією (листом, телеграмою), кур`єром із зворотною розпискою за адресами, вказаними цими особами.
Тільки за наявності письмової заяви учасника судового процесу, який не має офіційної електронної адреси, текст повістки може бути надіслано йому судом, зокрема, з використанням мобільного зв`язку на номер телефону, зазначений у відповідній письмовій заяві, про що вказано у статті 129 КАС.
У цій справі заява позивача або його представника з проханням отримувати судові виклики шляхом, зокрема SMS-повідомлення відсутня, у зв`язку з чим доводи апеляційної скарги про те, що вони не були повідомлені про розгляд справи, не спростовуються матеріалами справи. 
Подібна правова позиція неодноразово висловлювалася Верховним Судом, зокрема у постановах від 10 березня 2021 року в справі №160/5324/19, від 30 квітня 2021 року в справі №440/2241/19, від 30 листопада 2022 року в справі №400/3106/21, від 30 січня 2023 року в справі №140/5484/21 та від 23 березня 2023 року у справі №380/2461/21.
Відтак, оскільки документальне підтвердження щодо належного повідомлення позивача та його представника про розгляд справи 04.10.2024 в матеріалах справи відсутнє, висновки суду першої інстанції про те, що повідомлення позивача та його представника відбулося належним чином є помилковими. 
Таким чином, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що судом першої інстанції не було встановлено сукупності умов для застосування положень частини п`ятою статті 205, пункту 4 частини першої статті 240 КАС, що свідчить про порушення ним норм процесуального права. 
Відповідно до статті 320 КАС підставами для скасування ухвали суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.
Відтак, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, а справа направленню до суду першої інстанції для продовження її розгляду по суті. 
Керуючись статтями 308, 310, 312, 320, 321, 322, 325, 328, 329 КАС суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 4 жовтня 2024 року скасувати, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції .
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач	 	В. Я. Качмар 	
судді	 	Л. Я. Гудим 	
 	 	С. М. Кузьмич  	
Повне судове рішення складено 10 січня 2025 року.