Справа № 462/619/24                                Головуючий у 1 інстанції: Ліуша А.І. 
Провадження № 22-ц/811/1318/24                        Доповідач в 2-й інстанції: Крайник Н. П. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
20 січня 2025 року Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ в складі: 
головуючої: Н.П. Крайник 
суддів: Я.А. Левика, М.М. Шандри 
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на рішення Залізничного районного суду міста Львова від 29 березня 2024 року у справі за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості ,-
В С Т А Н О В И В:
26.01.2024 АТ КБ «Приватбанк» звернулося до суду з позовом до  ОСОБА_1 , в якому просило стягнути заборгованість за кредитним договором про надання банківських послуг у розмірі 42 083,00 грн. 
В обґрунтування позову посилалося на те, що відповідач перед отриманням послуги "Миттєва розстрочку Кредит готівкою" ознайомився з актуальними умовами кредитування та 25.05.2023 року підписав Паспорт кредиту за допомогою ОТР пароля. Після чого із Відповідачем за допомогою ОТР паролю було підписано Кредитний договір ю/н від 25.05.2023 про надання строкового кредиту у розмірі 38700,00 грн шляхом перерахування коштів на поточний рахунок Позичальника на строк 36 міс. із встановленням річної відсоткової ставки у розмірі 18 %. Відповідач не надавав своєчасно Позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору та Графіку кредиту, що має відображення у Розрахунку заборгованості за договором та підтверджується випискою за рахунком. 
Таким чином, у порушення умов Договору, а також ст.ст. 509, 526, 1054 ЦК України, відповідач зобов?язання за вказаним договором відповідно до Графіку кредиту не виконав. Відповідно до п. 5.1. Договору за несвоєчасне виконання Позичальником будь-якого грошового зобов?язання за цим Договором Банк має право нараховувати пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня, від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов?язання.
У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості станом на 11.01.2024 року Відповідач має заборгованість за кредитом на загальну суму - 42083.00 грн, що складається з: 38700.00 грн - заборгованість за тілом кредиту, 3383,00 грн - заборгованість за нарахованими відсотками. Також викладені обставини підтверджуються наступними доказами: розрахунком заборгованості; випискою по рахунку; копією Заяви про приєднання до умов та правил надання банківських послуг; копією Кредитного договору; копією Графіку кредиту; копією Паспорту кредиту; копією документу, що посвідчує особу Відповідача.
Оскаржуваним рішенням у задоволенні позовних вимог Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до  ОСОБА_1 про стягнення заборгованості відмовлено з підстав, щозаборгованість за кредитом утворилася внаслідок шахрайського списання грошових коштів з карткових рахунків ОСОБА_1 , яке відбулося не за її розпорядженням, тому вона не повинна нести відповідальності за такі операції, оскільки, виявивши безпідставне списання грошових коштів з її рахунку, відповідач невідкладно повідомила про це Банк та правоохоронні органи.
Рішення суду оскаржило АТ КБ «ПриватБанк».
Вважає оскаржуване рішення незаконним та необґрунтованим, ухвалене з порушенням норм матеріального та процесуального права, висновки суду не відповідають матеріалам справи.
Зазначає, що суд першої інстанції встановивши факт розголошення конфіденційної інформації відповідачем, відмовив AT КБ "ПриватБанк" у задоволенні позовної заяви, зазначивши, що позивачем не надано належних доказів того, що відповідач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Так, щоб зайти до Приват24 недостатньо мати лише номер мобільного телефону, необхідно знати пароль входу, а у випадку зміни паролю, знати ПІН-код картки клієнта щоб змінити пароль входу до Приват24.Таким чином, операції зі зняття коштів з картки Відповідача стали можливими лише в результаті входу до Приват24, пароль входу до якого знала лише Відповідач, а для його зміни необхідно вводити пін-код картки, який відомий виключно ОСОБА_1 та за розголошення якого несе відповідальність Позичальник. Крім того, відповідач визнала факт розголошення персональних даних.
Крім того, умовами договору, Умовами та Правилами передбачено, що клієнт несе відповідальність у повному обсязі за всі операції, які супроводжуються авторизацією, до моменту письмової заяви Клієнта про блокування картки /рахунку на рух коштів, номера мобільного телефону на надання банківських послуг. У пункті 1.1.2.1.21 Умов та Правил зазначено про негайне повідомлення Банку шляхом дзвінка до Колцентру (протягом 15 хвилин) про інформацію, що стала відома КЛІЄНТУ про втрату/викрадення Карти, Стікеру PayPass, сім-карти мобільного телефону, несанкціоновані транзакнії по його рахунках (а також по рахунках 3-іх осіб).
Відтак, за здійснені оскаржувані транзакції 25.05.2023 з картки Відповідача, має відповідати саме відповідач, так як проявивши необачність та довірившись незнайомій людині, ввела свої ідентифікаційні дані, внаслідок чого зловмисники отримали доступ до приватної інформації, якою скористалися для списання коштів з рахунку ОСОБА_1 , чим сприяла незаконному використанню інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким позов задовольнити в повному обсязі.
05.06.2024 представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подала відзив на апеляційну скаргу. Просить рішення суду залишити без змін, скаргу без задоволення. 
Відповідно до ч. 1 ст. 369 ЦПК України розгляд справи судом апеляційної інстанції проведено без повідомлення учасників справи, тому відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних мотивів.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Приписами ст. 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Статтею 16 ЦК України визначено, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення та таке інше.
Відповідно до ч. 1 ст. 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком.
Частиною 1 ст. 1068 ЦК України передбачено, що банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка.
Відповідно до ст. 1073 ЦК України у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта.
Згідно з п. п. 2, 5, 6, 8, 9 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705, користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним, контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем, після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів. Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 лютого 2018 року в справі № 552/2819/16-ц (провадження № 61-1396св18) вказано, що: «користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Такий правовий висновок сформульовано в постанові Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15.Наведені правила визначають предмет дослідження та відповідним чином розподіляють між сторонами тягар доведення, а отже, встановленню підлягають обставини, що беззаперечно свідчитимуть, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції від його імені. В разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів. Посилання ПАТ КБ «ПриватБанк» на ту обставину, що відповідач порушив Умови та Правила надання банківських послуг, оскільки своїми діями сприяв незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати третій особі проведення платіжних операцій, не заслуговують на увагу, оскільки такі доводи зводяться виключно до припущень, що не мають доказового підтвердження. Позивач не довів того, що ОСОБА_3 втрачала та/або сприяла незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції. Про результати службового розслідування за вказаним фактом ПАТ КБ «ПриватБанк» не надано відповіді».
Суд касаційної інстанції враховує, що судами першої та апеляційної інстанцій встановлено факт звернення відповідача до банку про скасування спірної транзакції, а так само її звернення до правоохоронних органів з приводу вчинених стосовно неї шахрайських дій. Наведені обставини у сукупності свідчать про те, що у відповідача була дійсно відсутня воля на вчинення такого перерахування, а банком не заперечено факту її звернення з вимогою про скасування цієї транзакції. Оцінюючи доводи касаційної скарги, Верховним Судом взято до уваги нерівний стан сторін у зазначених договірних відносинах, які є споживчими за своєю правовою природою. При цьому правові та фактичні можливості з доведення обставин справи належать переважно позивачу, доводи та підстави позову якого не були належним обґрунтуванні під час судового розгляду справи. Враховуючи споживчий характер правовідносин між сторонами, Верховний Суд виходить з того, що за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними».
Аналогічний висновок наведений також у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 03 липня 2019 року у справі № 537/3312/16-ц(провадження № 61-17629св18).
У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 14 лютого 2018 року в справі № 127/23496/15-ц (провадження № 61-3239св18) зазначено, що «встановивши, що позивачем не доведено вчинення відповідачем дій чи бездіяльності, які сприяли втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера (коду) або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції за кредитною карткою, а відповідач, виявивши безпідставне списання коштів, невідкладно повідомила позивача про цей факт, врахувавши наявність кримінального провадження, в межах якого встановлюється особа, яка протиправно заволоділа грошовими коштами, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог. При вирішенні спору суди першої та апеляційної інстанції вірно прийняли до уваги правову позицію, викладену у постановах Верховного Суду України від 13 травня 2015 року у справі № 6-71цс15 та від 11 березня 2015 року № 6-16цс15».
Аналогічний висновок наведений також у постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 20 червня 2018 року в справі № 691/699/16-ц (провадження № 61-16504св18).
Встановлено, що відповідачем було підписано паспорт споживчого кредиту «кредит готівкою» АТ КБ «ПриватБанк». Позивачем надано графіки платежів за період з 25 травня 2023 року по 25 травня 2026 року, кредитний договір від 25 травня 2023 року, що укладений між АТКБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 , згідно якого їй було надано кредит в розмірі 38 700 грн, заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг.
Згідно розрахунку заборгованості за договором від 25 травня 2023 року, укладеного між АТКБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 , заборгованість відповідача за період з 25 травня 2023 року по 11 січня 2024 року становить 42083 грн.
Згідно довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки, оформленої на ОСОБА_1 з 25.05.2023 кредитний ліміт становив 38 700,00 грн.
Згідно наданої Банком Виписки по рахунку за договором №б/н за період з 25 травня 2023 року по 12 січня 2024 року, за карткою ОСОБА_1 , здійснювалося списання відсотків за користування кредитом, поповнення картки на 100 грн., та грошові перекази в розмірі 38 700 грн.
25 травня 2023 року о 20 год. 22 хв., відбулось списання грошових коштів з рахунку відповідача ОСОБА_1 , в розмірі 1054,10 грн, о 20 год. 32 хв., відбулось списання грошових коштів в розмірі 25 740 грн, о 20 год.38 хв., відбулось списання грошових коштів в розмірі 25 740 грн, о 20 год. 41 хв., відбулось списання грошових коштів в розмірі 25 740 грн, о 21 год. 06 хв., відбулось списання грошових коштів в розмірі 15 761 грн, о 21 год.24 хв., відбулось списання грошових коштів в розмірі 24 873,75 грн, о 21 год. 28 хв., відбулось списання грошових коштів в розмірі 13 708 грн 20 коп.
Матеріалами справи встановлено, що в ГУНП Дніпропетровській області Криворізького районного управління поліції ВП №2 перебуває кримінальне провадження №12023141390000495, яке 26.05.2023 зареєстроване в ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.190 КК України.
Згідно відомостей, внесених до ЄРДР, невідома особа, зателефонувавши до ОСОБА_1 з номерів мобільного телефону НОМЕР_1 та НОМЕР_2 , та представившись працівником оператора мобільного зв`язку «Київстар», шахрайським способом, шляхом переказу грошових коштів з банківської картки «ПриватБанк» № НОМЕР_3 , заволоділа її грошовими коштами в сумі 115 000 грн.
Постановою ГУНП в Дніпропетровській області Криворізького районного управління поліції ВП №2 від 25 грудня 2023 року відповідача ОСОБА_1 визнано потерпілою у вказаному кримінальному провадженні.
Як вбачається з наданої суду першої інстанції відповіді на відзив, представником позивача зазначено, що в ході проведеної службової перевірки, на момент її проведення по клієнту ОСОБА_1 , заборгованість становить: 111 718,22 грн. по реф. SAMDN51000125114841, Універсальна картка НОМЕР_3, по якій 25.05.2023 р. було піднято кредитний ліміт з 75 000 грн. до 90 000 грн. 25.05.2023 р., з вказаної картки 25.05.2023 р. знято 96 035,24 грн (90 000 грн - кредитні кошти та 6 035,24 грн, - власні коштив, які були переказані 25 травня 2023 року на картку. Кошти виводилися через сторонні ресурси); 42 083 грн. по реф. SAMDNWFC00086935635, "Оплата частинами", договір 23052534319986, рахунок НОМЕР_5 від 25.05.2023 р. на суму 38 700 грн., терміном на 36 місяців, який підписаний простим електронним підписом з фінансового номеру телефону: НОМЕР_4 - 25.05.2023 р. о 21:12:32.
Кошти в сумі 38 700 грн., о 21:12:52 з договору 23052534319986, рахунок НОМЕР_5 були переказані на картку НОМЕР_6 клієнта ОСОБА_1 , після чого кошти були виведені на сторонній ресурс. Усього з картки було виведено 41 551,75 грн, з яких 38 700 грн. кредитні кошти; 34 017,06 грн по реф. SAMDNWFC00086941669, "Оплата частинами", договір 23052534320099, рахунок НОМЕР_12 від 25.05.2023 р. на суму 35 999 грн, терміном на 17 місяців, який підписаний простим електронним підписом «ОТР Вірний» з фінансового номеру НОМЕР_4 - 25 травня 2023 року о 22:09:06. Кошти були перераховані ТзОВ «Комфі трейд», ЄДРПОУ: 36962484; 2422,4 грн., реф. SAMDNWFD0073715952400 штрафи, суди, рахунок НОМЕР_11. 
Тобто, з карт ОСОБА_1 25.05.2023 р. в загальному були списані кошти на суму 173 585,99 грн, з яких 164 699 грн кредитні кошти.
Усього кредитна заборгованість по клієнту ОСОБА_1 перед АТ КБ ПриватБанк на момент проведення службової перевірки з урахуванням нарахованих відсотків по кредитам та штрафним санкціям становить 190 240,68 грн.
В ході вивчення логів входів в Приват24 встановлено, що 25-26.05.2023 року зафіксовано вхід з нетипового мобільного телефону iPhone9 ,1, операційна система IOS, версія 15.7.6. Типовий мобільний пристрій мобільного телефону iPhone9 ,3, операційна система IOS, версія 15.7.3.Нетиповий мобільний пристрій з Imei НОМЕР_13, згідно даних програмних комплексів жодному з клієнтів Банку на постійній основі не належить. Зміна ПІН-кодів по картках ОСОБА_1 мала місце 26.05.2023 р., тобто після списання коштів з картки ОСОБА_1 . 
Пароль в акаунт Приват24 клієнта ОСОБА_1 за 25.05.2023 року було змінено о 20:00:07 вже з нетипового мобільного номеру телефону. У нетиповому мобільному телефоні була включена геолокація, що дозволило визначити точки входів в акаунт Приват24 клієнта ОСОБА_1 . Входи в Приват24 здійснювались з АДРЕСА_1 .
Згідно даних ПК Voice Record System за 24-30.05.2023 року, з мобільного номеру телефону НОМЕР_4 , який рахується за клієнтом ОСОБА_1 , як фінансовий починаючи з 04.04.2006 року зафіксовано п?ять діалогів за ініціативи клієнта: id - НОМЕР_8 , 25.05.2023 року о 20:20:27 тривалістю 1 хв. 54 сек. В ході розмови особа від імені клієнта ОСОБА_1 , повідомила про необхідність переказу коштів в сумі 1 015 грн на іншу картку. В ході проведення платежу оператор зі сторони Банку здійснює ідентифікацію клієнта шляхом запитування дати народження, місця народження, місця реєстрації, місця праці та ПІБ чоловіка. Особа від імені клієнта ОСОБА_1 надає нечіткі відповіді про номер будинку та квартири по місцю реєстрації, про місце праці та прізвище чоловіка (фактично надає невірні відповіді, які не помічає оператор Банку).
id - 758651688, 25.05.2023 р. о 21:09:39 тривалістю 1 хв. 04 сек. В ході розмови особа від імені клієнта ОСОБА_1 намагається підтвердити оформлення кредиту, але через поганий зв?язок діалог по суті не відбувся.
id - 758651731, 25.05.2023 року о 21:11:03 тривалістю 1 хв. 21 сек. В ході розмови особа від імені клієнта ОСОБА_1 намагається підтвердити кредит на суму 59 598 грн. В даному діалозі особа від імені ОСОБА_1 вже чітко надає вірні відповіді на поставлені питання (кредит не було оформлено із-за невірного введення CVV-коду).
id - НОМЕР_9 , 25.05.2023 року о 21:17:53 тривалістю 4 хв. 31 сек. В ході розмови особа від імені клієнта ОСОБА_1 проводить розблокування карток які закінчуються на *65 та *96. Блокування відбулось внаслідок спроби оформлення кредиту на 59 598 грн. Особа від імені ОСОБА_1 успішно пройшла ідентифікацію шляхом надання відповідей на питання оператора Банку.
id - 758718210, 26.05.2023 року о 13:57:12 тривалістю 26 хв. 04 сек. В ході розмови особа від імені реального клієнта ОСОБА_1 було заявлено, що приблизно о 20:00 невідомі особи зателефонували на фінансовий номер. Представились працівниками служби безпеки мобільного оператора "КиївСтар". Під впливом шахраїв клієнт ОСОБА_1 ввела комбінацію вказаних цифр. Після чого, клієнт ОСОБА_1 втратила зв?язок із своєю СІМ-картою від номера НОМЕР_4 . Про втрату зв?язку із своєю СІМ-картою НОМЕР_4 зрозуміла приблизно о 24:00, після чого карти були заблоковано. 26.05.2023 року клієнт ОСОБА_1 доступ до СІМ-карти НОМЕР_4 було відновлено. Оператор радить звернутись з приводу шахрайства звернутись у правоохоронні органи.
Крім того, практично в ході всіх вказаних ідентифікацій особа від імені клієнта  ОСОБА_1  не чітко вказує місце праці. Згідно даних службової перевірки, основна кількість платежів була здійснена за допомогою платіжного ресурсу IPAY.UA р2р, що не дозволяє на момент проведення службової перевірки встановити осіб, які отримали кошти. Відновлення акаунту Приват24 клієнта ОСОБА_1 мало місце 26.05.2023 р. о 14:34 з картки НОМЕР_10 .
Усі СМС-повідомлення за 25.05.2023 року про здійсненя шахрайських операцій надходили на СІМ-карту НОМЕР_4 фінансового номеру телефону (перебувала в руках шахраїв), на електронну адресу (відсутня електронна адреса в програмних комплексах Банку) та на месенджері Viber.
Таким чином, в ході проведення службової перевірки встановлено, що 25.05.2023 року приблизно о 20:00 на фінансовий мобільний номер НОМЕР_4 клієнта ОСОБА_3 зателефонували невстановлені особи, та представились працівниками "КиївСтар". ОСОБА_1 перебуваючи під впливом шахраїв ввела в свій мобільний телефон ряд (комбінацію) цифр, що призвело до втрати зв?язку з СІМ-картою НОМЕР_4 . В подальшому шахраї змінили пароль входу увійшли в акаунт Приват24 клієнта ОСОБА_1 і перебуваючи в акаунті Приват24 клієнта ОСОБА_1 підняти кредитний ліміт до 90 000 грн. по картці НОМЕР_3 та оформили два кредити "Оплата частинами" на 38 700 та 35 999 грн. Кошти були виведені за межі АТ КБ ПриватБанк на невідомі ресурси. Як наслідок, з карт та рахунків клієнта ОСОБА_1 було викрадено кредитних коштів на загальну суму 164 999 грн.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог АТ КБ «ПриватБанк», суд першої інстанції виходив з того, що АТ КБ «ПриватБанк» не підтвердив належними і допустимими доказами, що ОСОБА_1 , як користувач кредитної картки, своїми діями чи бездіяльністю свідомо сприяла у доступі до відомостей по кредитній картці, її особового рахунку, акаунту чи мобільного додатку «Приват-24», незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції щодо перерахування з її карткового (кредитного) рахунку грошових коштів. Списання грошових коштів з карткових рахунків ОСОБА_1 відбулося не за її розпорядженням, тому вона не повинна нести відповідальність за такі операції. Крім того, виявивши безпідставне списання грошових коштів з її рахунку, вона невідкладно повідомила про це Банк та правоохоронні органи. Відтак, відсутні підстави для стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за договором кредиту, оскільки кредитні кошти, в т.ч. зі збільшеним кредитним лімітом списані з її рахунку внаслідок неповної ідентифікації клієнта працівником банку при здійсненні операцій по рахунку, що встановлено службовою перевіркою позивача.
З такими висновками суду колегія суддів погоджується повністю, оскільки такі відповідають матеріалам справи та зібраним у справі доказам
Доводи апеляційної скарги не спростовують факт отримання відповідачем кредитних коштів, та користування такими.
       Згідно ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складання повного судового рішення. Повний текст постанови складено - 20 січня 2025 року.

Керуючись до ч. 5 ст. 268, ст. 367, ст. 368, п. 1 ч. 1 ст. 374, ст. 375, ст. 381, ст. 382, ст. 384 ЦПК України, Львівський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» залишити без задоволення.
Рішення Залізничного районного суду міста Львова від 29 березня 2024 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови. 
Повний текст постанови складено 20 січня 2025 року.

Головуючий:        Н.П. Крайник 

Судді:        Я.А. Левик 

               М.М. Шандра