Справа № 447/338/24                        Головуючий у 1 інстанції: Головатий А. П. 
Провадження № 22-ц/811/3433/24                Доповідач в 2-й інстанції: Приколота Т. І. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

23 січня 2025 року м.Львів 
Справа № 447/338/24
Провадження № 22-ц/811/3433/24

Львівський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючого - Приколоти Т.І.,
суддів : Мікуш Ю.Р., Савуляка Р.В.,
секретар Іванова О.О.

розглянув апеляційну скаргу ОСОБА_1   на рішення Миколаївського районного суду Львівської області, ухвалене у м.Миколаєві 23 вересня 2024 року у складі судді  Головатого А.П., у справі за позовом   ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк», про відшкодування коштів,- 

встановив:
6 лютого 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до АТ КБ «Приват Банк» про відшкодування шкоди. В обґрунтування позову посилається на те, що з 17 лютого 2023 року по 31 березня 2023 року АТ КБ «Приват Банк» без його згоди виконав операції по безпідставному списанню коштів з його пенсійної картки/рахунку на загальну суму 13 330,32 грн. Під час здійснення цих операцій жодних телефонних дзвінків чи SМS повідомлень на його фінансовий номер не надходило. Вказує, що свій фінансовий номер він нікому не передавав, дані платіжної картки нікому не повідомляв. Зазначає, що 11 квітня 2023 року він (позивач) звернувся до АТ КБ «ПриватБанк» із заявою щодо повернення безпідставно списаних коштів, надання повної і правдивої інформації про отримувачів коштів за платіжними операціями 17, 24, 27 лютого, 1,17, 24, 27, 31 березня 2023 року, однак отримав негативну відповідь від 25 травня 2023 року. Стверджує, що 12 квітня 2023 року він ( ОСОБА_1 ) звернувся із письмовою заявою до Миколаївського ВП №2 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області щодо проведення розслідування безпідставно списаних коштів з його платіжної картки. 9 липня 2023 року відповідач частково повернув кошти в розмірі 1 797,38 грн., зняті 1 березня 2023 року та 1797,38 грн., зняті 31 березня2023. Просив стягнути з відповідача майнову шкоду у розмірі 9 735,56 грн., пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України за кожний день від дня списання з рахунку коштів у розмірі 4 308,37 грн., суму інфляційного збільшення боргу за весь час прострочення у розмірі 350,25 грн. та 3% річних у розмірі 300,66 грн. Посилається на те, що АТ КБ «Приват Банк» своїми помилковими діями по безпідставному зняттю коштів з його (позивача) пенсійної картки та нехтування банком його права отримати достовірну і правдиву інформацію про отримувачів коштів, порушив його права і свободи вільно користуватися своїми коштами та принижено його честь і гідність. Відповідач змусив його шукати способи захисту своїх порушених прав і свобод, у зв`язку з чим просив стягнути моральну шкоду у розмірі 17 937 грн. Просить позов задовольнити.
Рішенням Миколаївського районного суду Львівської області від 23 вересня 2024 року в позові відмовлено.
Рішення суду оскаржує  ОСОБА_1 . Вважає рішення незаконним та необґрунтованим, таким, що винесене з порушенням норм матеріального права. Просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову. Посилається на доводи позовної заяви. Зазначає, що в рішенні суду першої інстанції не застосовано ст. 40 Закону України «Про платіжні послуги», яка підлягала застосуванню, і якою встановлено перелік інформації, яка мала міститися в платіжній інструкції за допомогою якої здійснюється ініціювання платіжної операції. Згаданий перелік інформації дає змогу ідентифікувати отримувача за платіжною операцією, рахунки отримувача та іншу інформацію (зокрема разові коди, надані банком на фінансовий телефон платника у разі надання ним платіжної інструкції з іншого Інтернет ресурсу), необхідну для належного виконання платіжної операції. Відповідач не надав суду платіжні інструкції. Стверджує, що жодних платіжних інструкцій на виконання банком платіжних операцій: 17, 24, 27 лютого, 1, 17, 24, 27, 31 березня 2023 року не ініціював та не надавав згоди банку на виконання платіжних операцій. Вказує, що він (позивач) надав суду доказ про відсутність надходжень SМS повідомлень від банку на фінансовий телефон платника з 7 серпня 2022 року по 10 квітня 2023 року з разовими кодами для їх відображення в платіжній інструкції, що повинно було являти згоду на виконання банком кожної платіжної операції, ініційованої платником. Тобто, має місце самовільне списання банком коштів з його карткового рахунку при відсутності його згоди на виконання, згаданих платіжних операцій. Крім того, у рішенні суду не застосовано ст.31 Закону України «Про платіжні послуги», яка підлягала застосуванню, згідно якої банк зобов`язаний після виконання кожної платіжної операції надати платнику відомості, які дають змогу ідентифікувати виконану банком платіжну операцію, зокрема: номер банківського рахунку отримувача, назва банку отримувача, платіжні системи задіяні при цьому та інші відомості, що дають змогу ідентифікувати платіжну операцію та інформацію про отримувача, зокрема: найменування або П.І.П отримувача, ЄДРПОУ або РНОКПП отримувача, адреса отримувача. Дії АТ КБ «Приват Банк» щодо ненадання платнику відомостей і інформації про отримувача названих платіжних операцій відповідно ст. 202 ЦК України, являє собою правочин, спрямований на припинення цивільних обов`язків банку надавати платнику згадану інформацію, а також являють собою правочин, спрямований на припинення цивільних прав платника отримувати від банку, відомості і інформацію про отримувача. Вказує, що у рішенні суду не застосовано ст. 51 Закону України «Про платіжні послуги», яка зобов`язує банк здійснювати моніторинг платіжних операцій з метою ідентифікації неакцептованих, помилкових та неналежних платіжних операцій, суб`єктів таких операцій та забезпечити вжиття заходів для запобігання або припинення таких операцій. Банк вказує на те, що оплати 1 та 31 березня 2023 року були проведені з ручним введенням номера картки (posentrey mode  12 ), введенням cvv-коду (resp code-1), без підтвердження пароля 3d-secure (pos condition - 87). Враховуючи звернення  ОСОБА_1  на гарячу лінію банку 3700 щодо повернення коштів по вказаних транзакціях, банком були сформовані заявки на повернення коштів на суму 47,99 доларів США та 47,99 доларів США. Оскільки вказані транзакції були здійсненні без підтвердження пароля 3d-secure, що дозволило здійснити повернення коштів на картку НОМЕР_1 , Зазначає, що ручне введення названих даних відповідачем свідчить про відсутність в операційно-обліковій системі банку платіжних інструкцій на виконання банком платіжних операцій. Банк всупереч ч.1 ст.51 Закону України «Про платіжні послуги» не виконав свої зобов`язання здійснювати моніторинг, названих платіжних операцій з метою ідентифікації неакцептованих, помилкових та неналежних платіжних операцій та забезпечити вжиття заходів для запобігання або припинення таких операцій. Такі дії банку, відповідно ст.202 ЦК України являють собою правочин, спрямований на припинення банком своїх цивільних зобов`язань. Судом не доведено обставин отримання банком його ( ОСОБА_1 ) згоди на виконання платіжних операцій. Згода являє собою разовий код відображений платником в платіжній інструкції, який попередньо надісланий банком SМS повідомленням на фінансовий телефон платника. Зазначає, що ним (позивачем) надано суду доказ про відсутність надходжень SМS повідомлень від банку на його фінансовий телефон за період від 6 серпня 2022 року до 10 квітня 2023 року. 
Відповідно до частин 4,5 ст.268 ЦПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.
Д атою прийняття рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги; колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить залишити без задоволення.
Відповідно до ч.1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
На підставі ст.ст. 76-81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень належними, допустимими, достовірними та достатніми доказами, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
Згідно зі ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданням цивільного судочинства.
Відповідно до ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовуються вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; а також питання щодо розподілу судових витрат, допуску рішення до негайного виконання, скасування заходів забезпечення позову.
Встановлено, що 5 серпня 2022 року ОСОБА_1 підписав Анкету-заяву до Умов та Правил надання банківських послуг у АТ КБ «Приват Банк». У вказаній Анкеті-заяві фінансовий номер клієтна зазначений, як НОМЕР_2 .
Відповідачем долучено до матеріалів справи скріншоти повідомлень SMS-банкінгу, які надходили ОСОБА_1 від АТ КБ «Приват Банк» на вказаний фінансовий номер в період з 17 по 28 лютого 2023 року, з 15 по 31 березня 2023 року.
Із виписок по рахунках ОСОБА_1 та наданої відповідачем інформації вбачається, що в період з 17 лютого 2023 року по 31 березня 2023 року з картки НОМЕР_1 відбулось перерахування коштів, а саме: 17 лютого 2023 року 15:49:01; 21 лютого 2023 року P10 F DB - 1,497.75 USD - 39.99 15,165.27 092057 7273 21009543 GBR NEDYUH.COM, 866-798-4650, GB P 10 Цифрові товари ПОКУПКА, Знайомства; 24 лютого 2023 року 15:49:22 28/02/2023 P10 F DB -1,497.75 USD -39.99 12,862.53 501063 727321009626 GBR DNESPE.COM, 866-963-4896, GB P 10 Цифрові товари ПОКУПКА, Знайомства; 27 лютого 2023 року 15:49:07 03/03/2023 P10 F DB -1,872.28 USD -49.99 10,662.55 196065 7273 21009600 GBR ADYGMD.COM, 8775848149, GB P 10 Цифрові товари ПОКУПКА, Знайомства; 1 березня 2023 року 16:10:32 02/03/2023 P10 F DB -1,797.38 USD -47.99 8,865.17 393068 5967 76303796 USA VACSBT.COM, 800-4172778, US P 10 Цифрові товари Оплата товарів / послуг через інтернет:VACSBT.COM,800-4172778; 17 березня 2023 року 14:03:24, 18 березня 2023 року P10 F DB -1,497.75 USD -39.99 6,713.55 155076 7273 21009543 GBR NEDYUH.COM, 866-798-4650, GB P 10 Цифрові товари ПОКУПКА, Знайомства; 24 березня 2023 року 14:03:16, 25 березня 2023 року P10 F DB -1,497.75 USD -39.99 5,215.80 046077 7273 21009626 GBR DNESPE.COM, 866-963-4896, GB P 10 Цифрові товари ПОКУПКА, Знайомства; 27 березня 2023 року 15:04:00, 28 березня 2023 року P10 F DB -1,872.28 USD -49.99 3,343.52 964078 7273 21009600 GBR ADYGMD.COM, 8775848149, GB P 10 Цифрові товари ПОКУПКА, Знайомства; 31 березня 2023 року 13:33:19, 1 квітня 2023 року P10 F DB -1,797.38 USD -47.99 1,546.14 625079 5967 76303796 USAVACSBT.COM, 800-4172778, US P 10 Цифрові товари Оплата товарів / послуг через інтернет:VACSBT.COM, 800-4172778. Всього операцій на загальну суму 13 330,32 грн.
Оскаржуване рішення мотивовано наступним.
Відповідно до ч. 1 ст. 55 Закону України «Про банки і банківську діяльність» відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами НБУ та угодами (договорами) між клієнтом та банком.
Згідно із ст. 1068 ЦК України банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка.
Відповідно до ст. 1073 цього Кодексу у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунку клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.
Верховний Суд у постанові від 13 травня 2015 року у справі №6-71цс15 зазначив, що відповідно до пунктів 6.7, 6.8 Положення №223 банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та, за необхідності, відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Згідно зі ст. 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» платіжною карткою є електронний платіжний засіб у вигляді емітованої в установленому законодавством порядку пластикової чи іншого виду картки, що використовується для ініціювання переказу коштів з рахунка платника або з відповідного рахунка банку з метою оплати вартості товарів і послуг, перерахування коштів зі своїх рахунків на рахунки інших осіб, отримання коштів у готівковій формі в касах банків через банківські автомати, а також здійснення інших операцій, передбачених відповідним договором.
Держателем такого платіжного засобу є фізична особа, яка на законних підставах використовує спеціальний платіжний засіб для ініціювання переказу коштів з відповідного рахунку в банку або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного спеціального платіжного засобу.
Неналежним переказом для цілей цього Закону вважається рух певної суми коштів, внаслідок якого з вини ініціатора переказу, який не є платником, відбувається її списання з рахунка неналежного платника та/або зарахування на рахунок неналежного отримувача чи видача йому суми переказу в готівковій чи майновій формі. Неналежним платником є особа, з рахунка якої помилково або неправомірно переказана сума коштів, а неналежним отримувачем - особа, якій без законних підстав зарахована сума переказу на її рахунок або видана їй у готівковій формі.
Згідно із ст. 1 Закону України «Про платіжні послуги» помилкова платіжна операція - платіжна операція, внаслідок якої з вини надавача платіжних послуг здійснюється списання коштів з рахунку неналежного платника та/ або зарахування коштів на рахунок неналежного отримувача чи видача йому коштів у готівковій формі. Неналежний отримувач - особа, на рахунок якої без законних підстав зарахована сума платіжної операції або яка отримала суму платіжної операції в готівковій формі. Неналежний платник - особа, з рахунку якої списано кошти без законних підстав (помилково або неправомірно). 
Відповідно до ст. 1071 ЦК України та глави 3 Закону України «Про платіжні послуги» списання банками коштів із рахунків клієнтів здійснюється на підставі розпоряджень останніх, винуватцем помилкового (неналежного) платежу може стати будь-хто: банківська установа, платник коштів чи навіть їх одержувач (стягувач). Власне, від особи-винуватця помилкових перерахувань коштів залежить і механізм їх повернення «постраждалій» стороні.
Судом встановлено, що з 17 лютого 2023 року по 31 березня 2023 року з картки НОМЕР_1 , яка належить ОСОБА_1 , відбулось перерахування коштів на загальну суму 13 330,32 грн. 
При зверненні 10 квітня 2023 року ОСОБА_2 на гарячу лінію 3700 оператором було створено на повернення коштів 2 заявки: 2445227 на суму 47,99 доларів США за та 2445226 на суму 47,99 доларів США, оскільки ці операції були здійсненні без підтвердження ОТП-паролю. На повернення коштів по інших транзакціях заявки не створювались, оскільки такі були підтверджені ОТП паролем - тобто для їх проведення було на сайті введено номер картки, CVV код та термін дії, та ОПТ пароль з SMS повідомлення.
Надсилання SMS повідомлення здійснювалось на фінансовий номер телефону НОМЕР_2 , який рахується у програмних комплексах Банку за клієнтом ОСОБА_2 , що підтверджується скріншотами сторінок програмного комплексу банку «сервісу повідомлень» та Анкетою - заявою від 5 серпня 2022 року. 
ОСОБА_1 підтвердив, що даний фінансовий номер належить йому, такий ним не змінювався, картки НОМЕР_1 він не втрачав, її дані ним третій особі не розголошувалися. 
Відповідно до ч. 2 ст. 87 Закону України «Про платіжні послуги» платник несе відповідальність за відповідність інформації, зазначеної ним у платіжній інструкції, суті платіжної операції. У разі виявлення невідповідності інформації платник має відшкодувати надавачу платіжних послуг шкоду, заподіяну внаслідок такої невідповідності інформації. 
Згідно із п.35 Інструкції «Про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг» від 29 липня 2022 року № 163 платник несе відповідальність перед надавачем платіжних послуг, що його обслуговує, за відповідність інформації, зазначеної ним у платіжній інструкції, суті платіжної операції відповідно до умов договору. 
У п. 47 цієї Інструкції зазначено, платник має право ініціювати платіжні операції за допомогою платіжного застосунку, який пропонується надавачем платіжних послуг платника, у порядку, визначеному в договорі з надавачем платіжних послуг платника.
Надавач платіжних послуг платника не несе відповідальності за платіжні операції, здійснені платником за допомогою платіжного застосунку, який ним не пропонується.
Відповідно до п.62 ч.1 ст.1 Закону України «Про платіжні послуги» платіжний застосунок - програмне забезпечення, що дає змогу користувачу ініціювати платіжну операцію з рахунку платника (у тому числі за допомогою платіжних інструментів) та/або здійснювати інші операції, передбачені договором з надавачем платіжних послуг. 
Згідно із ст. 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» користувач спеціального платіжного засобу зобов`язаний використовувати його відповідно до вимог законодавства України і умов договору, укладеного з емітентом, та не допускати використання спеціального платіжного засобу особами, які не мають на це права або повноважень.
Відповідно до ч.ч. 7-9 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення про порядок емісії спеціальних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України №705 від 5 листопада 2014 року, емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу.
Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок.
Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності.
Верховний Суд у постанові від 23 лютого 2022 року у справі №686/12096/18 зазначив, що, встановивши, що списання коштів з карткового рахунку позивача відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача шляхом введення паролів, відомих лише власнику, суд першої інстанції, з яким погодився і апеляційний суд, дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позову.
У постанові Верховного Суді від 7 грудня 2020 року у справі №182/5175/16-ц зазначено, що на позивача покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком, паролів, ПІН-кодів, CVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення. Таким чином, враховуючи, що операція з переказу спірних коштів була здійснена у мережі Інтернет з підтвердженням платежу 3D Secure, списання коштів з карткового рахунка позивача відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача, а позичальник підтвердив факт надходження на його телефон відповідних повідомлень від АТ КБ «Приват Банк», то банк не повинен нести відповідальність за дану операцію.
Вказані висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, наведеною у постановах від 5 червня 2019 року у справі № 712/4463/16-ц (провадження № 61-22267св18), від 10 липня 2019 року у справі № 522/22780/15-ц (провадження № 61-23040св18), від 17 червня 2020 року у справі № 201/15185/16-ц (провадження № 61-41264св18).
Судом встановлено, що списання коштів з карткового рахунку позивача відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача шляхом введення паролів, відомих лише ОСОБА_2 . 
З урахуванням встановленого, суд першої інстанції прийшов до вірного висновку про відмову в позові.
Судом встановлено, що списання коштів з карткового рахунку позивача відбулося з його відома та участі. Тому стверджувати, що позивачу діями відповідача спричинено збитки немає підстав.
З висновками суду, які відповідають встановленим обставинам справи, належить погодитися, оскільки судом правильно визначено характер спірних правовідносин та встановлено дійсні обставини справи. Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду. Підстави для скасування оскаржуваного рішення суду не встановлені.
Керуючись: ст. 367, п.1 ч.1 ст.374, ст.ст. 375, 381-384, 388-391 ЦПК України, суд,- 
у х в а л и в:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення Миколаївського районного суду Львівської області від 23 вересня 2024 року залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та за загальним правилом оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, встановлених п.2 ч.3 ст. 389 ЦПК України (якщо касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовної практики; особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.

При наявності передбачених законом підстав для касаційного оскарження, касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня складення його повного тексту безпосередньо до Верховного Суду.

Повний текст постанови складено 23 січня 2025 року.

Головуючий-______________________Т. І. Приколота

Судді: ________________Ю.Р. Мікуш ___________________ Р.В. Савуляк