КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Апеляційне провадження                                                 
№ 22-ц/824/4242/2025                                                                     
 
П О С Т А Н О В А
 
І М Е Н Е М             У К Р А Ї Н И
 
21 січня 2025 року                                                                          місто Київ
                                                                                                  справа №356/235/24
                            
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:   головуючого судді: Борисової О.В.
                    суддів: Левенця Б.Б., Ратнікової В.М.,
                    за участю секретаря судового засідання - Балкової А.С.
 
розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою третьої особи ОСОБА_1 на ухвалу Березанського міського суду Київської області від 30 жовтня 2024 року про призначення експертизи, постановлену під головуванням судді Дудар Т.В. у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , третя особа: ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні спадковим майном,-
 
                                                  В С Т А Н О В И В:
             
У квітні 2024 року позивач звернувся до Березанського міського суду Київської області з позовом до відповідачів, в якому просив усунути йому перешкоди у користуванні спадковим майном - домоволодінням з призначеннями для індивідуальної трудової діяльності за адресою: АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з приміщення магазину, що знаходиться на першому поверсі домоволодіння.
10 липня 2024 року представником позивача у порядку ч.3 ст.199, ч.3 ст.264 ЦПК України до закінчення підготовчого провадження подано заяву, в якій остання просила при ухваленні рішення визнати недійсним договір оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року, укладеного між ОСОБА_5 ,          ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .
Представником позивача до суду першої інстанції було подано клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослiдного експертно- кримiналiстичного центру МВС України.
Клопотання мотивоване тим, що відповідачем ОСОБА_3 на виконання вимог ухвали Березанського міського суду Київської області від 10 квітня 2024 року у справі №356/235/24 було надано копію договору оренди приміщення від 05 січня 2023 року та копію акту прийому-передачі приміщення від 05 січня 2023 року, де орендодавцем вказаний померлий батько позивача ОСОБА_5 .
Вказувала, що їй неозброєним оком, без спеціальних знань, візуально-порівняльним методом видно, що на договорі оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року наявний не підпис  ОСОБА_5 , зокрема, підпис від його імені нечіткий, розмитий, має нахил в ліву сторону, в той час як підписи  ОСОБА_5 на інших документах є чіткими, з правим нахилом; на акті прийому-передачі приміщення від 05 січня 2023 року підпис від імені         ОСОБА_5 теж розпливчастий, нечіткий, розмитий. Документи, на яких наявні достовірні підписи  ОСОБА_5 , абсолютно відрізняються від нібито його підпису на договорі оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року та акті прийому-передачі приміщення від 05 січня 2023 року, додані до відповіді на відзив, зокрема, копію його паспорта, копії нотаріально посвідчених договорів, які він підписував.
Зазначала, що у позивача є обґрунтовані сумніви в тому, що договір оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року та акт прийому-передачі приміщення від 05 січня 2023 року дійсно підписував його батько, для з`ясування вказаних обставин необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо.
Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 30 жовтня 2024 року призначено у цивільній справі судову почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослiдному експертно-кримiналiстичному центру МВС України.
На вирішення експерту поставлено такі питання:
1) Чи виконано підпис від імені ОСОБА_5  у договорі оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року, сторонами якого зазначені:   ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , який знаходиться в розділі «Реквізити та підписи сторін» та ліворуч від друкованого тексту « ОСОБА_5 » ОСОБА_5  чи іншою особою?
2) Чи виконано підпис від імені ОСОБА_5  в Акті прийому-передачі приміщення до договору оренди нежитлових приміщень від 5 січня 2023 року, дата складання: 5 січня 2023 року, в якому орендодавцями вказані: ОСОБА_5  та ОСОБА_1 , а орендарем: ОСОБА_3 , в графі «ОРЕНДОДАВЦІ» та ліворуч від друкованого тексту « ОСОБА_5 » ОСОБА_5  чи іншою особою?
3) Чи виконано підпис від імені ОСОБА_5  у договорі оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року, сторонами якого зазначені: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , який знаходиться в розділі «Реквізити та підписи сторін» та ліворуч від друкованого тексту « ОСОБА_5 », та в Акті прийому-передачі приміщення до договору оренди нежитлових приміщень від 5 січня 2023 року, дата складання: 5 січня 2023 року, в якому орендодавцями вказані: ОСОБА_5  та ОСОБА_1 , а орендарем: ОСОБА_3 , в графі «ОРЕНДОДАВЦІ» та ліворуч від друкованого тексту « ОСОБА_5 » однією особою чи різними особами?
4) Особою якої статі виконано підпис від імені ОСОБА_5  у договорі оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року, сторонами якого зазначені: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , який знаходиться в розділі «Реквізити та підписи сторін» та ліворуч від друкованого тексту « ОСОБА_5 », та в Акті прийому-передачі приміщення до договору оренди нежитлових приміщень від 5 січня 2023 року, дата складання: 5 січня 2023 року, в якому орендодавцями вказані: ОСОБА_5  та ОСОБА_1 , а орендарем: ОСОБА_3 , в графі «ОРЕНДОДАВЦІ» та ліворуч від друкованого тексту « ОСОБА_5 »?
Зобов`язано:
1) Державного нотаріуса Березанської державної нотаріальної контори Тищенко Н.В. надати на вимогу судового експерта оригінали документів, на яких підписувався померлий ОСОБА_5  , а саме, оригінал договору купівлі- продажу магазину «Стимул», укладений 24 березня 2003 року між ВАТ «Березанське» та ОСОБА_5  , посвідчений державним нотаріусом Березанської державної нотаріальної контори Тищенко Н., зареєстрований в реєстрі за № 831, та інші оригінали документів, які підписував померлий              ОСОБА_5  у державного нотаріуса Тищенко Н.В. під час нотаріального посвідчення цього договору.
2) Приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області Лялик О.В. надати на вимогу судового експерта оригінали документів, на яких підписувався померлий ОСОБА_5  , а саме, оригінал договору купівлі-продажу земельної ділянки, укладений 16 червня 2022 року між ОСОБА_5   та ОСОБА_6 , посвідчений приватним нотаріусом Броварського районного нотаріального округу Київської області Лялик О.В., зареєстрований в реєстрі за №153, та інші оригінали документів, які підписував померлий ОСОБА_5  у приватного нотаріуса Лялик О.В. під час нотаріального посвідчення цього договору.
3) Приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Старовойтову Л.В. надати на вимогу судового експерта оригінали документів, на яких підписувався померлий ОСОБА_5  , а саме, оригінал договору купівлі-продажу земельної ділянки, укладений 26 травня 2016 року між                   ОСОБА_5  та ОСОБА_7 , посвідчений приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу Старовойтовою Л.В., зареєстрований в реєстрі за №1092, та інші оригінали документів, які підписував померлий ОСОБА_5  у приватного нотаріуса Старовойтової Л.В. під час нотаріального посвідчення цього договору.
Зобов`язано судового експерта Київського науково-дослiдного експертно- кримiналiстичного центру МВС України повідомити завчасно Березанський міський суд Київської області (суддя Дудар Т.В.) про дату та час проведення судової почеркознавчої експертизи з метою повідомлення судом державного нотаріуса Березанської державної нотаріальної контори Тищенко Н.В., приватного нотаріуса Броварського районного нотаріального округу Київської області          Лялик О.В., приватного нотаріуса Черкаського міського нотаріального округу Старовойтову Л.В. та надання останніми для огляду вказані вище оригінали документів, які підписував померлий ОСОБА_5 , які необхідні для проведення судової почеркознавчої експертизи.
Зобов`язано судового експерта Київського науково-дослiдного експертно- кримiналiстичного центру МВС України повідомити завчасно Березанський міський суд Київської області (суддя Дудар Т.В.) про дату та час проведення судової почеркознавчої експертизи з метою повідомлення судом ОСОБА_3 , ОСОБА_1 та надання останніми для огляду оригінали договорів оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року та актів прийому-передачі приміщення від 05 січня 2023 року, де сторонами вказано: ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , які необхідні для проведення судової почеркознавчої експертизи.
Попереджено експертів про кримінальну відповідальність згідно із ст.ст.384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок або відмову експертів без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків.
У разі потреби за клопотанням експерта надати цивільну справу №356/235/24.
Роз`яснено сторонам наслідки ухилення від участі в експертизі, зазначені в статті 109 ЦПК України.
Провадження у справі зупинено до проведення експертом судової почеркознавчої експертизи.
Оплату за проведення судової почеркознавчої експертизи покладено на позивача ОСОБА_2 .
Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду першої інстанції, третя особа ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права, просила скасувати ухвалу про призначення експертизи.
На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилалася на те, що предметом спору є усунення перешкод у користуванні спадковим майном, а відтак, суд першої інстанції не врахував, що судова експертиза призначається лише в разі дійсної потреби в спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування.
Вказувала, що зі змісту поданої позивачем заяви в порядку ч.1 ст.199 ЦПК України, не вбачається в чому договір оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року, укладений між покійним ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та           ОСОБА_3 , стороною якого позивач не є, суперечить закону, а відтак вказана заява про визнання недійсним договору оренди не підлягає розгляду.
Вважає, що судом першої інстанції при призначенні експертизи не були дотримані вимоги ст.107 ЦПК України.
Зазначала, що за клопотанням ініціатора експертизи, суд спочатку мав витребувати оригінали документів, про які заявив позивач, та які будуть надані експерту, а сторони у справі мали можливість ознайомитися з оригіналами вказаних документів, та висловити свою позицію щодо доцільності надання експерту саме цих оригіналів документів, лише після цього зупиняти провадження по справі.
Посилалася на те, що з тексту ухвали про призначення експертизи не зрозуміло, в який спосіб, ким, чи через кого, на вимогу експерта будуть надаватися нотаріусами оригінали письмових документів для проведення експертизи, та в який спосіб інші учасники справи будуть ознайомлені з оригіналами документів, та зможуть висловити свою думку щодо доцільності надання саме даних оригіналів документів, оскільки провадження по справі вже зупинене.
02 грудня 2024 року від представника позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому остання просила відмовити у задоволенні апеляційної скарги. Вказувала на те, що обставини про те, чи дійсно померлий батько позивача підписав договір оренди та акт приймання-передачі входять до предмету доказування у даній справі, оскільки якщо батько позивача вказані документи не підписував, то він, як власник домоволодіння, з приміщеннями для індивідуальної трудової діяльності, за адресою: АДРЕСА_1 за свого життя не передавав його у користування ОСОБА_3 , яка вказана як орендар у вказаних вище документах. Відтак, ОСОБА_3 немає правових підстав користуватися зазначеним нерухомим майном, що є спадщиною померлого батька позивача, та зобов`язана його звільнити шляхом примусового виселення.
Позивач та його представнику судовому засіданні апеляційного суду заперечували проти задоволення апеляційної скарги.
Відповідачі: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та третя особа ОСОБА_1 у судове засідання не з`явилися, про день, час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені. Від третьої особи ОСОБА_1 надійшла заява, в якій остання просила розглядати справу у її відсутність.
А відтак, колегія суддів вважає за можливе розглядати справу у відсутність осіб, які не з'явилися в судове засідання на підставі ч.2 ст.372 ЦПК України.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення позивача та його представника, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції послався на положення ст.103 ЦПК України та виходив з того, що для з`ясування обставин, які мають значення для справи, необхідні спеціальні знання.
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного. 
Відповідно до статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором (частина перша статті 5 ЦПК України).
Обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Всебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування усіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язків, відносин і залежностей. Всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин справи забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно ч.ч.1, 6 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Положеннями ч.ч.1, 2 ст.102 ЦПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.
Частиною 1 ст.103 ЦПК України передбачено, що суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом (ч.4 ст.103 ЦПК України).
Згідно з ч.5 ст.103 ЦПК України учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз'яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов'язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Отже, зважаючи на викладені норми закону, визначення питань, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, є прерогативою саме суду, сторони мають право лише запропонувати питання.
За правилами ч.1 статті 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи.
Відповідно до ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.
Підставою проведення судової експертизи є відповідне судове рішення чи рішення органу досудового розслідування, або договір з експертом чи експертною установою - якщо експертиза проводиться на замовлення інших осіб.
Отже, діючим цивільним процесуальним законодавством передбачено, що експертиза у справі призначається судом у разі необхідності з`ясування фактичних обставин, що становлять предмет доказування. Також за змістом вказаних норм кожна сторона має право надавати суду докази на підтвердження обставин, на які вони посилаються,   обставин, для з`ясування яких  необхідні спеціальні знання - висновки експертизи. У разі, якщо у сторони відсутня можливість самостійно надати  висновок, відповідна сторона вправі заявити перед судом клопотання про призначення відповідної експертизи.  
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» (заява №61679/00) від 01 червня 2006 року зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з'ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід'ємну частину судової процедури.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач звернувся до суду з даним позовом до відповідачів, в якому просив усунути йому перешкоди у користуванні спадковим майном - домоволодінням з призначеннями для індивідуальної трудової діяльності за адресою: АДРЕСА_1 шляхом виселення ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з приміщення магазину, що знаходиться на першому поверсі домоволодіння.
Ухвалою Березанського міського суду Київської області від 10 квітня 2024 року у справі №356/235/24 у ОСОБА_3 та ОСОБА_4 витребувано завірені належним чином копії документів (договір оренди, найму тощо), що підтверджують правомірність використання ними приміщення магазину, що знаходиться на першому поверсі домоволодіння з приміщеннями для індивідуальної трудової діяльності, за адресою: АДРЕСА_1 .
На виконання вимог вказаної ухвали суду ОСОБА_3 через свого представника було надано копію договору оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року та акту прийому-передачі приміщення від 05 січня 2023 року          (т.1, а.с.88-89). ОСОБА_4 вимоги ухвали суду не виконала.
Як зазначив позивач   ОСОБА_8 , йому стало відомо про укладення батьком договору оренди спірного приміщення лише після надання до суду представником відповідача ОСОБА_3 договору оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року та акту прийому-передачі приміщення від 05 січня 2023 року. Ознайомившись з копіями договору оренди та акту приймання-передачі до нього, у ОСОБА_2 виникли сумніви в тому, що ці документи дійсно були підписані його померлим батьком.
10 липня 2024 року представником позивача у порядку ч.3 ст.199, ч.3 ст.264 ЦПК України до закінчення підготовчого провадження подано заяву, в якій остання просила при ухваленні рішення визнати недійсним договір оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року, укладеного між ОСОБА_5 ,   ОСОБА_1 та ОСОБА_3 .
Враховуючи характер спірних правовідносин між сторонами, зважаючи на те, що позивачем було подано заяву в порядку ч.3 ст.264 ЦПК України про визнання недійсним пов`язаного із предметом спору правочину, який, на його думку, суперечить закону та те, що для з`ясування  обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини справи неможливо та з метою усунення суперечностей та неповноти розгляду справи судом, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правомірно призначив у справі судово-почеркознавчу експертизу.
В даному випадку подальший розгляд справи без призначення вищевказаної експертизи та її висновку є недоцільним, оскільки лише дана експертиза може дати відповідь на питання чи було виконано підпис від імені ОСОБА_5  у договорі оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року та у акті прийому-передачі приміщення від 05 січня 2023 року ОСОБА_5  чи іншою особою та чи виконані підписи у вказаних документах однією особою чи різними особами. 
Доводи апеляційної скарги про те, що зі змісту поданої позивачем заяви в порядку ч.1 ст.199 ЦПК України, не вбачається в чому договір оренди нежитлового приміщення від 05 січня 2023 року, укладений між покійним ОСОБА_5 , ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , стороною якого позивач не є, суперечить закону, а відтак вказана заява про визнання недійсним договору оренди не підлягає розгляду, колегія суддів відхиляє, оскільки вони не спростовують висновків суду про необхідність призначення судом по даній справі судово-почеркознавчої експертизи.
При цьому, слід зазначити, що на стадії підготовчого провадження та під час вирішення клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи питання про те, яким вимогам закону суперечить оспорюваний договір оренди нежитлового приміщення, судом не вирішується, оскільки з'ясування та оцінка таких обставин судом відбувається під час розгляду спору по суті.
Відповідно до ч.1 ст.107 ЦПК України матеріали, необхідні для проведення експертизи, експерту надає суд, якщо експертиза призначена судом, або учасник справи, якщо експертиза проводиться за його замовленням. При призначенні експертизи суд з урахуванням думки учасників справи визначає, які саме матеріали необхідні для проведення експертизи. Суд може також заслухати призначених судом експертів з цього питання. Копії матеріалів, що надаються експерту, можуть залишатися у матеріалах справи.
При визначенні матеріалів, що надаються експерту чи експертній установі, суд у необхідних випадках вирішує питання про витребування відповідних матеріалів за правилами, передбаченими цим Кодексом для витребування доказів (ч.3 ст.107 ЦПК України).
Згідно з пунктом 1.3 глави 1 розділу I Науково-Методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених Наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року №53/5 для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (літерні та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження у справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов`язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку та (або) підпису, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов`язані з обставинами цієї справи або виконані після відкриття провадження у справі та є як пов`язаними зі справою, так і не пов`язаними з її обставинами; експериментальні зразки почерку та (або) підпису, що виконані за завданням органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), у зв`язку з призначенням такої експертизи.
Відповідно до абзацу 2 пункту 1.4 глави 1 розділу I Рекомендацій у разі неможливості пред`явити зазначені зразки (смерть виконавця, від`їзд тощо) як зразки слід надавати документи або інші папери, на яких рукописні тексти (підписи) достовірно виконані особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного рукопису (наприклад, заяву про отримання паспорта (форма № 1), паспорт, різного роду посвідчення, на яких є власноручний підпис, тощо).
Зважаючи на те, що ОСОБА_5 , який був стороною договору оренди нежитлового приміщення і підпис якого міститься на ньому, помер, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про те, що у зв`язку зі смертю виконавця як зразки слід надати документи, на яких рукописний підпис достовірно виконаний особою, щодо якої ставиться питання з ідентифікації її як виконавця досліджуваного підпису, перелік яких наведений представником позивача у клопотанні.
В оскаржуваній ухвалі судом вказано порядок надання документів, необхідних для проведення призначеної експертизи, тому вимоги статті 107 ЦПК України судом першої інстанції дотримані.
При цьому, порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, лише у разі, якщо такі порушення призвели до постановлення помилкової ухвали, отже, наявність чи відсутність порушення вимог статті 107 ЦПК України на підстави призначення судової почеркознавчої експертизи не впливає.
Отже, на час постановлення ухвали суд першої інстанції діяв у межах процесуального закону, а тому посилання апелянта на порушення норм процесуального права при розгляді клопотання про призначення експертизи не знайшли свого підтвердження.
Оскільки, ухвала суду постановлена з дотриманням  норм процесуального права, підстав для її скасування колегія суддів не вбачає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.268, 367, 368, 374, 375, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-
 
П О С Т А Н О В И В:
 
Апеляційну скаргу третьої особи ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
 
Ухвалу Березанського міського суду Київської області від 30 жовтня 2024 року - залишити без змін.
 
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, оскарженню в касаційному порядку не підлягає.
 
Повний текст постанови складено 23 січня 2025 року.
 
Головуючий:
 
Судді: