ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

20 січня 2025 року 	м. Дніпро	справа № 340/8699/23	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого - судді  Олефіренко Н.А. (доповідач),
суддів:  Божко Л.А., Дурасової Ю.В.,        
розглянувши в порядку письмового провадження в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю “Оріон” на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.11.2024 (суддя Притула К.М.) в адміністративній справі №340/8699/23 за позовом   ОСОБА_1  до  Ганнівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, трет особа: Товариство з обмеженою відповідальністю “Оріон”  про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії,- 
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом, в якому з урахуванням змінених позовних вимог просить:
визнати Рішення двадцять другої сесії восьмого скликання Ганнівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області № 1457 від 23.11.2023 протиправним та скасувати його;
зобов`язати Ганнівську сільську раду Новоукраїнського району Кіровоградської області прийняти рішення про падання дозволу па розробку проекту технічної документації із землеустрою та виділити земельну ділянку в натурі в розмірі 2,00 га для ведення особистого підсобного господарства на підставі Рішення Приютівської сільради від 17.05.2000 № 132         із земель резервного фонду, кадастровий номер земельної ділянки 3524085200:02:000:9424.
зобов`язати Ганнівську сільську раду Новоукраїнського району Кіровоградської області прийняти рішення про надання дозволу на розробку проекту технічної документації із землеустрою та виділити земельну ділянку (пай) в натурі розміром 6.9 га на підставі Рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 03.09.2021 із земель резервного фонду колишнього колективного сільськогосподарського підприємства “Дружба” Приютівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області на території Ганнівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області (колишньої території Приютівської сільської ради), кадастровий номер земельної ділянки 3524085200:02:000:9424.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.04.2024 у справі №340/8699/23 адміністративний позов ОСОБА_1 задоволено частково. 
Визнано протиправним та скасовано     рішення Ганнівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області № 1457 від 23.11.2023, зобов`язано Ганнівську сільську раду прийняти рішення про надання ОСОБА_1     дозволу на розробку проекту технічної документації із землеустрою та виділити     земельну ділянку (пай) в натурі розміром 6.9 га на підставі рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 03.09.2021 №396/587/20 із земель резервного фонду колишнього колективного сільськогосподарського підприємства «Дружба» Приютівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області на території Ганнівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області (колишньої території Приютівської сільської ради), кадастровий номер земельної ділянки 3524085200:02:000:9424; зобов`язано Ганнівську сільську раду Новоукраїнського району Кіровоградської області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про надання дозволу на розробку проекту технічної документації із землеустрою земельної ділянки у розмірі 2,00 га для ведення особистого підсобного господарства на підставі рішення Приютівської сільради № 132 від 17.05.2000 із земель резервного фонду, кадастровий номер земельної ділянки 3524085200:02:000:9424, в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
На адресу суд надійшло клопотання позивача про виправлення описки, зокрема вказано про те, що під час складання рішення, було допущено помилку, а саме, невірно зазначено одиницю вимірювання земельної ділянки, а саме зазначено « 6,9 га», тоді як слід було зазначити « 6,9 умовних кадастрових гектарів сільгоспугідь».
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.11.2024 зроблено виправлення в рішенні суду від 04 квітня 2024 року у справі №340/8699/23 зазначивши одиницю вимірювання земельної ділянки « 6,9 умовних кадастрових гектарів сільгоспугідь».
Викладено абз. 3 резолютивної частини рішення від 04 квітня 2024 року у справі №340/8699/23, в наступній редакції: «Зобов`язати Ганнівську сільську раду Новоукраїнського району Кіровоградської області прийняти рішення про надання ОСОБА_1     дозволу на розробку проекту технічної документації із землеустрою та виділити     земельну ділянку (пай) в натурі розміром 6,9 умовних кадастрових гектарів сільгоспугідь на підставі рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 03.09.2021 №396/587/20 із земель резервного фонду колишнього колективного сільськогосподарського підприємства “Дружба” Приютівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області на території Ганнівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області (колишньої території Приютівської сільської ради), кадастровий номер земельної ділянки 3524085200:02:000:9424.».
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції Товариство з обмеженою відповідальністю “Оріон”   звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове, яким у заовалені заяви про виправлення описки відмовити.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що даним процесуальним рішенням суд першої інстанції не тільки поставив під сумнів постанову апеляційного суду, а і змінив правову природу предмету спору та сутність винесеного раніше рішення. Крім цього, фактично змінив порядок виконання рішення суду, що, на позицію апелянта, є неприпустимим. Апелянт вважає, що дії суду першої інстанції по постановлению оскаржуваної ухвали не узгоджуються із вимогами процесуального законодавства, є нічим іншим, як грубим та неправомірним втручанням головуючого судді суду першої інстанції в процес виконання рішення суду у спосіб, не передбачений законом. Суд, знаючи закон, достеменно розумів, що виділення в натурі 6,9 умовних кадастрових гектарів є неможливим в силу вимог земельного законодавства, тому, на думку апелянта, суд прийшов до помилкової та законодавчо необґрунтованої позиції. Апелянт вважає, що виправлення описок та очевидних арифметичних помилок можливе лише за умови незмінності змісту судового рішення. Тому оскаржувана ухвала, на позицію апелянта, підлягає скасуванню.
Відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 11, 14 (внесення або відмови у внесенні виправлень у рішення), 26 частини першої статті 294 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження).
Відзив на апеляційну скаргу до суду не надходив, що не перешкоджає її розгляду по суті.
Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали, колегія суддів виходить з наступного.
Статтею 129-1 Конституції України встановлено, що суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку.
Законодавець передбачив право сторін у будь-якому процесі на виправлення допущених у рішенні суду описок, помилок, Суд може виправити лише ті арифметичні помилки та описки, яких він сам припустився.
В адміністративному процесі цьому питанню присвячена стаття 253 Кодексу адміністративного судочинства України.
Описками в розумінні статті 253 КАС України визнаються помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Опискою необхідно вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, що мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених в судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо), або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення). Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.
Очевидною арифметичною помилкою є порушення правил арифметики при розрахунках завданої шкоди, невиплаченої зарплати тощо. Така помилка може призвести до неправильного визначення розміру задоволення позовних вимог грошового характеру.
У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14 вказано, що суд, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його прав осудності.
Суд вправі здійснити технічну заміну елементу, яка є очевидною й такою, що в подальшому може ускладнити виконання судового рішення.
Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.
Отже, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.
Такого правового висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду в ухвалі від 11 січня 2022 року у справі № 921/730/13-г/3 (провадження № 12-6гс20) та у своїй постанові від 09 червня 2022 року (провадження № 11-84сап21). Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 800/520/16 (провадження № 11-684сап18) та постанові Верховного Суду від 03 грудня 2020 року у справі № 804/5600/16, ухвала Верховного Суду від 25 листопада 2021 року у справі № 820/10744/15.
Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 09 червня 2022 року (провадження № 11-84сап21) зазначила, що описка, виправлення якої у судовому рішенні допускається відповідно до статті 253 КАС України, - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, що допущена під час його письмово-вербального викладу, яка може спотворити текст судового рішення чи призвести до його неправильного сприйняття. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не може змінювати суть свого рішення, він лише усуває ті неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи на його правосудність.
Отже, з метою оперативного та дієвого усунення помилок технічного (неюридичного, непроцесуального) характеру в судовому рішенні застосовується інструмент виправлення описок (помилок правопису, що впливають на зміст чи порядок виконання судового рішення) і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні (переважно щодо здійснення розрахунків у контексті задоволення позовних вимог фінансового характеру) під час засідання адміністративного суду, який прийняв таке рішення, як із його власної ініціативи, так і за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи, незалежно від набрання судовим рішенням законної сили.
Виправлення описки чи очевидної арифметичної помилки не є тотожною процесуальною дією до внесення до тексту судового рішення виправлень за правилами частини дев`ятої статті 243 КАС України, у межах якого виправлення вносяться в текст судового рішення після його виготовлення до моменту проголошення і вручення.
Варто зазначити, що у резолютивній частині рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.04.2024 у справі №340/8699/23 суд:
визнав протиправним та скасував рішення Ганнівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області № 1457 від 23.11.2023;
зобов`язав Ганнівську сільську раду прийняти рішення про надання ОСОБА_1     дозволу на розробку проекту технічної документації із землеустрою та виділити     земельну ділянку (пай) в натурі розміром 6.9 га на підставі рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 03.09.2021 №396/587/20 із земель резервного фонду колишнього колективного сільськогосподарського підприємства «Дружба» Приютівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області на території Ганнівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області (колишньої території Приютівської сільської ради), кадастровий номер земельної ділянки 3524085200:02:000:9424; 
зобов`язав Ганнівську сільську раду Новоукраїнського району Кіровоградської області повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про надання дозволу на розробку проекту технічної документації із землеустрою земельної ділянки у розмірі 2,00 га для ведення особистого підсобного господарства на підставі рішення Приютівської сільради № 132 від 17.05.2000 із земель резервного фонду, кадастровий номер земельної ділянки 3524085200:02:000:9424; 
в задоволенні решти позовних вимог відмовлено.
Як вбачається зі змісту резолютивної частини оскаржуваної ухвали, виправлено описку та викладено абзаци третій резолютивної частини рішення у наступній редакції:
«Зобов`язати Ганнівську сільську раду Новоукраїнського району Кіровоградської області прийняти рішення про надання ОСОБА_1     дозволу на розробку проекту технічної документації із землеустрою та виділити     земельну ділянку (пай) в натурі розміром 6,9 умовних кадастрових гектарів сільгоспугідь на підставі рішення Новоукраїнського районного суду Кіровоградської області від 03.09.2021 року №396/587/20 із земель резервного фонду колишнього колективного сільськогосподарського підприємства “Дружба” Приютівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області на території Ганнівської сільської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області (колишньої території Приютівської сільської ради), кадастровий номер земельної ділянки 3524085200:02:000:9424.».
Отже, оскаржуваною ухвалою зроблено виправлення в рішенні суду від 04 квітня 2024 року у справі №340/8699/23 зазначивши одиницю вимірювання земельної ділянки « 6,9 умовних кадастрових гектарів сільгоспугідь».
Наведене свідчить, що оскаржуваною ухвалою судом першої інстанції фактично здійснено не виправлення описки у рішенні, а змінено правову природу предмету спору та сутність винесеного раніше рішення.
Варто зауважити, що на підставі резолютивної частини рішення суду першої інстанції фактично видається виконавчий документ. Відповідно, посилання позивача на те, що суд першої інстанції  під час складання рішення, невірно зазначено одиницю вимірювання земельної ділянки, а саме зазначено « 6,9 га», тоді як слід було зазначити « 6,9 умовних кадастрових гектарів сільгоспугідь» не заслуговує на увагу.
Крім того слід зазначити, що заява про виправлення описки фактично містить незгоду позивача з рішенням суду першої інстанції.
Натомість, відповідно до ч. 1 ст. 293 учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.
Як вбачається з матеріалів справи, позивач не скористався правом визначеним ст. 293 КАС України щодо подання апеляційної скарги.
Таким чином, колегія судів зазначає, що наведені позивачем у заяві про виправлення описки доводи не є помилками і описками у судовому рішенні, в розумінні статті 253 КАС України.
Наведене свідчить про помилкове застосування судом першої інстанції положень статті 253 КАС України, чим порушено норми процесуального законодавства.
Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до пункту 2 статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
Згідно з частиною першої статті 317 КАС України підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для скасування ухвали суду першої інстанції, з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні заяви про виправлення описки рішенні Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.04.2024 у справі №340/8699/23 у цій справі.
За таких обставин, доводи апелянта про неправильне застосуваннями судом першої інстанції норм процесуального права є обґрунтованими та знайшли своє підтвердження під час апеляційного перегляду оскаржуваного судового рішення.
Керуючись ст. 243, 253, 315, 317, 322 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю “Оріон”  задовольнити.
Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 11.11.2024 в адміністративній справі №340/8699/23 скасувати.
У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.04.2024 у справі №340/8699/23 відмовити.
Постанова набирає законної сили 20 січня 2025 року та може бути оскаржена протягом 30 днів, з урахуванням положень ст. 329 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.
Повне судове рішення складено 24 січня 2025 року.

Головуючий - суддя                                                                      Н.А. Олефіренко 

                               суддя                                                                      Л.А. Божко 

                               суддя                                                                      Ю. В. Дурасова