ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Головуючий суддя у першій інстанції: Потабенко В.А.

17 січня 2025 року	Львів	Справа № 380/3035/24 пров. № А/857/30926/24	
Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії:
головуючого-судді:                                                  Бруновської Н.В.
суддів:                                                                      Хобор Р.Б., Шавеля Р.М.

розглянувши у письмовому провадженні в м.Львові апеляційну скаргу Львівської митниці на рішення   Львівського окружного адміністративного суду   від 02 жовтня 2024 року   у справі № 380/3035/24 за адміністративним позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Львівської митниці   про визнання  протиправним та скасування  рішення та картки відмови,-
ВСТАНОВИВ:
08.02.2024р. позивач, Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі по тексту ФОП ОСОБА_1 ) звернувся з позовом до Львівської митниці, в якому просив суд: 
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000807;
- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA 209000/2023/400247/2 від 16.10.2023р.;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці №UA209140/2023/000809;
- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400248/2 від 16.10.2023р.;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000737;
- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці Державної митної служби України про коригування митної вартості товарів № UA 209000/2023/400231/2 від 20.09.2023р.;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000633;
- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400149/2 від 14.08.2023р.;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Львівської митниці № UA209140/2023/000712;
- визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000226/2 від 11.09.2023р.. 
Рішенням Львівського окружного адміністративного суду від 02.10.2024р. позов задоволено.
Не погоджуючись із даним рішеннями, апелянт Львівська митниця подав апеляційну скаргу, в якій зазначає, що судом першої інстанції порушено норми матеріального та процесуального права. Просить суд, рішення Львівського окружного адміністративного суду від 02.10.2024р. скасувати та прийняти нову постанову якою в позові відмовити. 
Відповідно до п.3 ч.1 ст.311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі: подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи скарги, законність і обґрунтованість рішення суду, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення виходячи з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що 10.06.2022р. HALMAR Spolka z organiczona odpowiedzialnoscia, з однієї сторони, в подальшому названий “продавець”, та ФОП ОСОБА_1 , в подальшому названий “покупець”, уклали контракт №1/6/2022 від 10.06.2022 (далі – “контракт”), за яким продавець продає, а покупець купує меблі в комплектах і меблі як окремі предмети для їдальнь, вітальнь та багатофункціональних кімнат, для холів, спалень, кухонь та офісів виробництва HALMAR Spolka z organiczona odpowiedzialnoscia (п. 1.1. контракту). 
В п.1.3. контракту видно, що ціна товару узгоджена сторонами в злотих на дату укладення цього Договору. Ця ціна може бути змінена за згодою сторін. Ціна вважається узгодженою сторонами якщо вона підтверджена в рахунку проформі підписами уповноважених представників Постачальника та Покупця.
п.2.1. контракту передбачено, що товар, який буде доставлено згідно з цим договором, буде поставлено автомобільним транспортом за рахунок Покупця, на умовах FCA з м. Stalowa Wola. 
Згідно п.3.1. та п.3.2. контракту покупець зобов`язаний перед відправкою автомобіля 100% оплатити товар продавця в одній валюті за кожну партію товару. Форма розрахунку – передоплата у польських злотих.
За даним контрактом ФОП ОСОБА_1 отримав від фірми HALMAR пакувальний лист (Specyfikacja paczek) №(S)FSE-242/23/EX від 13.10.2023р. із 80 (вісімдесяти) номенклатурних позицій на загальну фактурну вагу нетто: 2169,70 кг, вагу брутто: 2252,70 кг, 173 шт. одиниць в 164 пачках, діаметр – 19677,05, згідно якого надалі між сторонами було укладено фактуру (Faktura eksportowa VAT) №(S)FSE-242/23/EX від 13.10.2023р., відповідно до якої і здійснювалася поставка.
16.10.2023р. з метою переміщення через митний кордон вказаного товару, позивач подав до Львівської митниці електронну митну декларацію № 23UA209140028836U8 у графі 31 вказав опис товару:
- меблі для сидіння, які перетворюються або не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (екошкіра, тканина), в асортименті: крісло, диван, пуф, стілець. Загальна кількість - 81 шт. Торговельна марка – HALMAR;
- меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою, в незібраному стані, в асортименті: крісло обертове, стілець обертовий барний. Загальна кількість - 46 шт. Торговельна марка – HALMAR;
- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: стіл журнальний, стіл кухонний. Загальна кількість - 20 шт. Торговельна марка – HALMAR;
- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл журнальний, стіл кухонний, стіл обідній розкладний. Загальна кількість - 6 шт. Торговельна марка – HALMAR;
- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, не оббиті, в асортименті: стілець. Загальна кількість - 3 шт. Торговельна марка – HALMAR;
- меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки понад 80 см, в незібраному стані: стіл письмовий. Загальна кількість - 1 шт. Торговельна марка – HALMAR;
- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті (тканина, екошкіра), в асортименті: крісло реклайнер, лавка полиця для взуття. Загальна кількість - 3 шт. Торговельна марка – HALMAR;
- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл журнальний, комод, тумба під телевізор. Загальна кількість - 6шт. Торговельна марка – HALMAR;
- меблі дерев`яні, в незібраному стані: столик туалетний. Загальна кількість - 4 шт. Торговельна марка – HALMAR;
- меблі дерев`яні, типу спальні: тумба приліжкова. Загальна кількість - 3 шт. Торговельна марка - HALMAR.
Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000807, позивач разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу такі документи, як: 
1) пакувальний лист (Packing list) № (S)FSE-242/23/EX від 13.10.2023р.;
2) рахунок-проформу (Proforma invoice) №FEP/129/23/MVP від 10.10.2023р.;
3) рахунок-фактуру (інвойс) (Commercial invoice) №(S)FSE-242/23/EX від 13.10.2023р. на суму 39176,21 PLN.;
4) автотранспортна накладна (CMR) б/н від 13.10.2023р.;
5) декларація про походження товару (S)FSE-242/23/EX від 13.10.2023р.;
6) сертифікат з перевезення (походження) товару форми EUR.1 (Movement certificate.1) №PL/MF/AS 0574662 від 13.10.2023р.;
7) рахунок фактуру № 21 від 12.10.2023р. про надання транспортно-експедиційних послуг;
8) контракт №1/6/2022 від 10.06.2022р.;
9) договір про надання послуг митного брокера № 191 від 01.08.2023р.
10) договір(контракт) про перевезення №21 від 12.10.2023р.;
11) копію митної декларації країни відправлення 23PL402010E1594330 від 13.10.2023р.;
12) митну декларацію, за якою відмовлено у випуску товарів №23UA209140028836U8 від 16.10.2023р.
Львівська митниця, дослідивши документи, додані до митної декларації, надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст.53 МК України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. 
11.09.2023р. ФОП Бабійчук Б.П. повідомив митний орган про відсутність інших документів.
16.10.2023р. Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400247/2.
Із змісту графи 33 рішення видно наступне: “Відповідно до п. 1 ч. 4 ст.54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей, щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.
За результатами встановлено наступне. В п.1.3 договору купівлі-продажу “... ціна вважається узгодженою Сторонами, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених осіб Постачальника та Покупця”, наданий до митного оформлення рахунок- проформа, не засвідчений стороною покупця. У рахунку-проформі зазначено, що товар постачається на умовах попередньої оплати, платіжні документи до митного оформлення не надано; 
Тобто, у поданих документах виявлено розбіжності, відсутність документів визначених ч.2 ст.53 МК України. Згідно  ч.2 ст.53 МК України необхідно надати наступні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару №:1- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи та документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: договір про надання транспортно- експедиційних послуг, рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційих послуг, акти виконаних робіт, калькуляцію транспортних витрат.- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. Згідно ч.3 ст. 53 МК України, необхідно додати (за наявності) такі додаткові документи: -каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Інших документів та відомостей не надано. 
Таким чином, митний орган встановив розбіжності в поданих документах, відсутність належних документів, що підтверджують складові митної вартості. Це є, відповідно до ч.6 ст.54 МК України, підставою для відмови у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю. Проведено консультації з декларантом згідно ст.57 МК України. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст.59 МК України) та методу 2б (ст.60 МК України) з причини відсутності в органу доходів і зборів та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МК України) та методу 2г (ст.63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в органу доходів і зборів . Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МК України). Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводились.”.
29.04.2022р. “Pomiedzy firma SIGNAL MEBLE Spolka”, з однієї сторони, в подальшому названий “продавець”, та ФОП ОСОБА_1 , в подальшому названий “покупець”, з другої сторони,  уклали контракт №7/4/2022 від 29.04.2022р. (далі - “контракт”), за яким продавець продає, а покупець купує, приймає і оплачує меблі наборами і окремими предметами для столових і житлових кімнат, віталень, спалень, кухонь, кабінетів і офісів торгової марки “Signal” виробництва “SIGNAL MEBLE SP. Z.o.o. Sp.k.(п.1.1. контракту), надалі названі “товари”, в асортименті, кількості і за ціною згідно рахунку-фактури, погодженої між сторонами протягом дії даного контракту, яка складається на кожну партію товару.
В п.1.3., п.2.1, п.3.1, п.3.2  контракту видно, що ціна товару узгоджена сторонами в злотих на дату укладення цього договору. Ця ціна може бути змінена за згодою сторін. Ціна вважається узгодженою сторонами якщо вона підтверджена в рахунку проформі підписами уповноважених представників постачальника та покупця.
Товар, який доставлено згідно з цим контрактом, буде поставлено автомобільним транспортом за рахунок покупця, на умовах FCA Ostrowiec Swietokrzyski (згідно Incoterms 2000) або за взаємною домовленістю на інших умовах, що відображається в специфікації та рахунку-фактурі.
Покупець зобов`язаний здійснити оплату на розрахунковий рахунок продавця з відстроченням платежу на 7 днів з моменту відвантаження. Форма розрахунків - безготівковий переказ PLN.
Згідно платіжної інструкції № 27 від 19.10.2023р. ФОП ОСОБА_1 оплатив вартість товару у розмірі 16925,85 PLN, за контрактом №7/4/2022 від 29.04.2022р. та фактури (Faktyra VAT) та у відповідності до п.3.1., п.3.2. вищезазначеного контракту.
16.10.2023р. з метою переміщення через митний кордон вказаного товару, позивач подав до Львівської митниці електронну митну декларацію № 23UA209140028837U7 у графі 31 вказав опис товару:
- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: стіл журнальний, стіл обідній, стелаж. Загальна кількість 21 шт. Торговельна марка Signal. Місць 29 СТ;
- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (екошкіра, тканина), в асортименті: стілець. Загальна кількість 47 шт. Торговельна марка Signal. Місць 16 СТ;
- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл журнальний, стіл обідній. Загальна кількість 5 шт. Торговельна марка Signal. Місць 11 СТ;
- меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою в незібраному стані, в асортименті: крісло поворотне; загальна кількість 5 шт. Торговельна марка Signal. Місць 5 СТ;
- меблі для сидіння, які перетворюються або не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті тканиною: крісло. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка Signal. Місць 1 СТ;
- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: стіл журнальний. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка Signal. Місць 3 СТ.
графа декларації 31 товар № 7 графа 32;
- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в асортименті: стіл журнальний, вішак металевий на підлогу. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка Signal. Місць 2 СТ.
- меблі для сидіння, які перетворюються або не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті тканиною: диван-софа. Загальна кількість 1 шт. Торговельна марка Signal. Місць 1 СТ.
Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000809, позивач разом з вищевказаною митною декларацією подав митному органу такі документи, як: 
- пакувальний лист № F/KEX/23/100014 від 13.10.2023р.;
- рахунок-проформу OF/1/23/100018 від 12.10.2023р.;
- фактуру (Faktyra VAT) № F/KEX/23/100014 від 13.10.2023р. на суму 16925,85 PLN.;
- автотранспортна накладна (CMR) б/н від 13.10.2023р.;
- сертифікат про походження товару PL/MF/AL 0514592 від 13/10/2023р.;
- сертифікат про походження товару PL/MF/AL0514593 від 13.10.2023р.;
- рахунок фактуру №21 від 12.10.2023р. про надання транспортно-експедиційних послуг;
- контракт №7/4/2022 від 29/04/2022р.;
- договір про надання послуг митного брокера № 191 від 01.08.2023р.
- договір про перевезення № 21 від 12.10.2023р.;
- копію митної декларації країни відправника 23PL341010E0311846 від 13.10.2023р.
Львівська митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації , надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст.53 МК України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. 
11.09.2023р. позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.
16.10.2023р. Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400248/2.
Як зазначено у графі 33 оскаржуваного рішення: “Відповідно до п.1 ч.4 ст.54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне:
- відповідно до п.1.3 договору купівлі-продажу “... ціна вважається узгодженою Сторонами, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених осіб Постачальника та Покупця”, рахунок-проформа, наданий до митного оформлення не засвідчено сторонами продавця та покупця;
- у гр. 23 ЦМР відсутній підпис перевізника;
- у рахунку та заявці на перевезення зазначено маршрут в межах території України - Грушів - Червоноград, натомість у ЦМР гр. 3 зазначено місце призначення - м. Варяж Червоноградський район.
Тобто, у поданих документах виявлено розбіжності, відсутність документів, визначених ч.2 ст.53 МК України. Відповідно до ч.3 ст.53 МК України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визначена.
Джерелом інформації для коригування митної вартості товару № 1 слугувала МД № UA209160/2023/008842 від 09.08.2023р.. Для визначення митної вартості товарів № 4 та 5 обрано резервний метод 2Ґ (ст. 64 МКУ). Відсутність можливості застосування методу 2б (ст. 60 МК України) з причини відсутності у митного органу та декларанта інформації про подібні товари. Методу 2в(ст. 62 МК України) та методу 2г (ст. 63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу. Джерелом інформації для коригування митної вартості товару №3 слугувала МД №UA209160/2023/10251 від 11.09.2023р.”.
Крім того, 10.06.2022р. “Halmar Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia”, з однієї сторони, в подальшому названий “продавець” та ФОП ОСОБА_1 , в подальшому названий “покупець”, уклали контракт №1/6/2022 від 10.06.2022р., за умовами якого продавець продає, а покупець купує, здійснює оплату, приймає меблі в комплектах і меблі як окремі предмети для їдалень, віталень та багатофункціональних кімнат, для холів, спалень, кухонь та офісів виробництва “Halmar Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia”, іменований далі “товар” у тексті цього договору, в асортименті, кількості та ціні, відповідно до рахунків проформ, погоджених між сторонами протягом періоду дії цього договору та складається для кожної партії товару (п. 1.1. контракту). 
Згідно п.1.3. контракту, ціна товару узгоджена сторонами в злотих на дату укладення цього договору. Ця ціна може бути змінена за згодою сторін. Ціна вважається узгодженою сторонами якщо вона підтверджена в рахунку проформі підписами уповноважених представників постачальника та покупця.
В п.2.1. контракту товар, який доставлено згідно з цим договором, буде поставлено автомобільним транспортом за рахунок покупця, на умовах FCA з Stalowa Wola (відповідно до положень Інкотермс 2010), або - на основі взаємної згоди - на інших умовах, які будуть відображені в специфікації та рахунку.
п.п.3.1. та п.3.2. контракту встановлено, що покупець зобов`язаний перед відправкою автомобіля 100% оплатити товар продавця в одній валюті за кожну узгоджену партію товару. Форма розрахунку - передоплата у злотих.
За даним контрактом ФОП ОСОБА_1 отримав від фірми “Halmar Spolka z ograniczona odpowiedzialnoscia” пакувальний лист (Specyfikacja paczek) № (S) FSE-223/23/EX від 19.09.2023 із 110 (сто десятьма) позиціями товару (у 110 позиціях 240 штук меблів) вагою 2453,30/2 532,70 кг, згідно якого надалі між сторонами укладено Фактуру (Faktyra exportowa VAT) №(S) FSE-223/23/EX від 19.09.2023р. відповідно до якої і здійснювалася поставка товару (меблів в асортиментів) на загальну фактурну вартість 45173,42 PLN.
20.09.2023р. з метою переміщення через митний кордон вказаного товару, позивач подав до Львівської митниці Держмитслужби електронну митну декларацію № 23UA2091400260366U6 про декларування товару, у розділі 31 вказав опис товару, а саме:
- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (екошкіра, тканина), в асортименті: стільці для кухні, загальна кількість 113 шт. шт. Торговельна марка HALMAR. Місць -35 СТ;
- меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою, в незібраному стані, в асотрименті: крісло обертове, стілець барний. Загальна кількість - 50 шт. Торговельна марка HALMAR;
- меблі з пластмаси: стіл журнальний Загальна кількість - 2 шт. Торговельна марка HALMAR. Місць 1 СТ;
- меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки не більше як 80 см., в незібраному стані: стіл письмовий. Загальна кількість - 1 шт. Торговельна марка HALMAR. Місць - 1 СТ;
- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані в асортименті: столи журнальні, столи обідні, вішак металевий. Загальна кількість - 21 штука. Торговельна марка HALMAR. Місць - 28 СТ;
- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані в асортименті: столи журнальні, столи обідні; Загальна кількість - 5 штук; Торговельна марка HALMAR. Місць - 12 СТ;
- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, не оббиті: стілець барний. Загальна кількість - 2 шт; Торговельна марка HALMAR. Місць-1 СТ;
- меблі для сидіння, які перетворюються, або не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом, оббиті (тканина екошкіра), в незібраному стані, в асортименті: крісло, стілець кухонний, крісло-реклайнер, диван, пуф, лавка-полиця для взуття; Загальна кількість - 17 штук; Торговельна марка HALMAR;
- дзеркало скляне, у рамі: дзеркало підлогове - 4 шт; Торговельна марка HALMAR. Місць - 4 СТ;
- меблі для сидіння, які перетворюються на ліжка, з металевим та пластмассовим каркасом: крісло м`яке. Загальна кількість - 1 шт. Торговельна марка HALMAR. Місць-1 СТ;
- меблі металеві, що використовуються в установах, заввишки понад 80 см, в незібраному стані: стіл письмовий. Загальна кількість - 2 штук; Торговельна марка HALMAR. Місць - 2 СТ;
- меблі дерев`яні в незібраному стані в асортименті: стелаж, поличка для взуття. Загальна кількість - 9 штук; Торговельна марка HALMAR. Місць - 3 СТ;
- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані в асортименті: столи кухонні, шафа, комод, тумба під телевізор. Загальна кількість - 8 штук; Торговельна марка HALMAR. Місць - 14 СТ;
- меблі для сидіння, не перетворюються на ліжка, з дерев`яним каркасом,оббиті (тканина), в асортименті: стілець кухонний. Загальна кількість - 2 шт; Торговельна марка HALMAR. Місць - 1 СТ;
- меблі дерев`яні в незібраному стані: столик туалетний. Загальна кількість - 2 штук; Торговельна марка HALMAR. Місць -5 СТ;
- Меблі для сидіння, не перетворюються на ліжка з дерев`яним каркасом, оббиті (тканина), в асортименті: крісло. Загальна кількість - 1 шт.; Торговельна марка HALMAR. Місць - 1 СТ.
Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000737, уповноважена особа разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу такі документи, як: 
- (Packing list) Specyfikacja paczek №(S) FSE-223/23EX від 19.09.2023р.;
- фактуру (Faktyra exportowa VAT) №(S) FSE-223/23EX від 19.09.2023р.;
- автотранспортна накладну (CMR) б/н від 19.09.2023р.;
- рахунок-Фактура №19 від 15.09.2023р.;
- контракт 1/6/2022 від 10.06.2022р.;
- договір про надання послуг митного брокера № 191 від 01.08.2023р..
Львівська митниця, дослідивши документи, додані позивачем до митної декларації , надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст.53 МК України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. 
11.09.2023р. позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.
20.09.2023р. Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400231/2.
Як зазначено у графі 33 рішення: “Відповідно до п.1 ч.4 ст.54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне:
Відповідно до п.1.3 договору купівлі-продажу “...ціна вважається узгодженою сторонами, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених осіб Постачальника та покупця”, наданий до митного оформлення рахунок-проформа, не засвідчений стороною покупця.
-договір-заявка на здійснення транспортних послуг не засвідчений стороною замовника;
- відповідно до розділу 3 договору купівлі-продажу “Покупець зобов`язаний перед відправленням автомобіля здійснити 100% оплати на рахунок Продавця...”, форма оплати “попередня оплата, термін-18.09.2023р.” зазначено у фактурі. Платіжні документи до митного оформлення не надано:
Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності, відсутність документів, визначених ч.2 ст.53 МК України. Згідно ч.3 ст.53 МК України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана: Відповідно до ч.3-ч.4 ст.53 МК України запропоновано надати додаткові документи для підтвердження митної вартості товарів:
1) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі- продажу):
2) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
3) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару:
4) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
5) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування;
6) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається:
7) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом);
8) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту):
9) виписку з бухгалтерської документації;
10) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
11) копію митної декларації країни відправлення,
12)висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, переклади документів відповідно до вимог ст.254 МК України.
Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. ТОВАР 4,5,6,11, 13, 15, 16. На вимогу декларантом додаткових документів не надано. 
Отже, митний орган встановив розбіжності в поданих документах, відсутність належних документів, що підтверджують складові митної вартості. У додатково наданих декларантом документах не усунуто та не роз 'яснено виявлені розбіжності. Це є, відповідно до ч.6 ст.54 МК України, підставою для відмови у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю.
Проведено консультації з декларантом згідно  ст.57 МК України. З метою обрання методу для визначення митної вартості товарів Львівська митниця послідовно розглянула можливість застосування методів 2а - 2г, та встановила відсутність можливості застосування методу 2а (ст.59 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про ідентичні товари, обрано метод 26 (ст.60 МК України) митна вартість подібних товарів.
Джерелом інформації для коригування митної вартості товару №16 слугувала МД № UA209160/2023/10046 від 06.09.2023р.;
Для визначення митної вартості товарів № 4,5,6, 11, 13, 15 обрано резервний метод 2г (ст. 64 МК України): відсутність можливості застосування методу 26 (ст.60 МК України) з причини відсутності в митного органу та декларанта інформації про подібні товари, методу 2в (ст.62 МК України) та методу 2г (ст.63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в митного органу. Джерелом інформації для коригування митної вартості товару №4 слугувала:
-МД№UA209230/2023/85582 від 12.08.2023р..
-№ 5-UA209140/2023/18497 від 11.07.2023р.
-№6- UA205140/2023/69831 від 31.08.2023р.
-№11-UA209230/2023/66583 від 23.06.2023р.
-№13 UA100100/2023/445397від 19.09.2023р.
-№15- UA100060/2023/421897 від 11.09.2023р.
Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.”.
Крім того, 29.04.2022р. “Pomiedzy firma SIGNAL MEBLE Spolka”, з однієї сторони, в подальшому названий “продавець”, та ФОП ОСОБА_1 , в подальшому названий “покупець”, уклали контракт №7/4/2022 від 29.04.2022р. (далі - “контракт”), за яким продавець продає, а покупець купує, приймає і оплачує меблі наборами і окремими предметами для столових і житлових кімнат, віталень, спалень, кухонь, кабінетів і офісів торгової марки “Signal” виробництва “SIGNAL MEBLE SP. Z.o.o. Sp.k.(п.1.1. контракту), надалі названі “товари”, в асортименті, кількості і за ціною згідно рахунку-фактури, погодженої між сторонами протягом дії даного контракту, яка складається на кожну партію товару.
В п.1.3., п.2.1., п.3.1., п.3.2   контракту  видно, що ціна товару узгоджена сторонами в злотих на дату укладення цього договору. Ця ціна може бути змінена за згодою сторін. Ціна вважається узгодженою сторонами якщо вона підтверджена в рахунку проформі підписами уповноважених представників постачальника та покупця.
Товар, який доставлено згідно з цим контрактом, поставлено автомобільним транспортом за рахунок покупця, на умовах FCA Ostrowiec Swietokrzyski (згідно Incoterms 2000), або за взаємною домовленістю на інших умовах, що відображається в специфікації та рахунку-фактурі.
Покупець зобов`язаний здійснити оплату на розрахунковий рахунок продавця з відстроченням платежу на 7 днів з моменту відвантаження. Форма розрахунків - безготівковий переказ PLN.
Згідно платіжної інструкції № 17 (#1354660142214) від 21.08.2023р. видно, що ФОП ОСОБА_1 оплатив вартість товару у розмірі 3817,85 PLN, за контрактом №7/4/2022 від 29.04.2022р. та фактури (Faktyra VAT) №F/KEX/23/080010 від 11.08.2023р. та відповідно до п. п. 3.1. та 3.2. вищезазначеного контракту.
14.08.2023р. з метою переміщення через митний кордон вказаного товару, позивач  подав до Львівської митниці електронну митну декларацію № 23UA209140022178U1 про декларування товару, у графі 31 якої вказано про опис товару, а саме:
- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: столи журнальні, столи обідні, столи розкладні, стелаж. Загальна кількість 56 шт. Торговельна марка Signal;
- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (екошкіра, тканина), в асортименті: стілець. Загальна кількість 94 шт. Торговельна марка Signal. Місць 33;
- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл журнальний, стіл обідній. Загальна кількість 7 шт. Торговельна марка Signal. Місць 13 Ст.;
- меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою в незібраному стані, в асортименті: крісло поворотне; загальна кількість 11 шт. Торговельна марка Signal. Місць 11;
- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані в асортименті: стіл журнальний, вішак металевий на підлогу. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка Signal. Місць 2 СТ.;
- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані в асортименті: стіл обідній; загальна кількість 1 шт. Торговельна марка Signal. Місць -2 СТ.
Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/000633, уповноважена особа разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу такі документи, як: 
- пакувальний лист № WZ/KM/23/080800,WZ/KM/23/081257 від 07.08.2023р.;
- фактуру (Faktyra VAT) № F/KEX/23/080010 від 11.08.2023р.;
- автотранспортну накладну (CMR) б/н від 11.08.2023р.;
- сертифікат про походження товару PL/MF/AL 0514572 від 11.08.2023р.;
- рахунок фактуру № 14 від 10.08.2023р. про надання транспортно-експедиційних послуг;
- контракт №7/4/2022 від 29.04.2022р.;
- договір про надання послуг митного брокера № 191 від 01.08.2023р.;
Згідно доповнення №1 до МД № 23UA209140022178U1 надано наступні документи до графи 44 митної декларації для розгляду даних документів та прийняття відповідного рішення:
- договір про перевезення № 14 від 10.08.2023р.;
- відповідь на вимогу від 14.08.2023р.;
- копію митної декларації країни відправника 23PL341010E0242327 від 11.08.2023р.
Львівська митниця, дослідивши документи, додані до митної декларації, надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст.53 МК України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару. 
Позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.
14.08.2023р. Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/400149/2.
Як зазначено у графі 33 рішення: “Відповідно до п.1 ч. 4 ст.54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей, щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне: - у рахунку на перевезення зазначено наступний маршрут- Островець-Угринів-Червоноград, проте у гр. 3 ЦМР вказане місце розвантаження- Варяж, Червоноградський район; у рахунку на перевезення відсутній підпис особи, яка видала рахунок; у графі 44 МД внесено реквізити договору на перевезення “ 4301” №14 від 10.08.2023р., документ до митного оформлення не надано; Вартість заявлена у експортній МД відмінна від вартості яка зазначена у рахунку – фактурі. 
Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності, відсутність документів визначених ч.2 ст.53 МК України (документи на оплату товару, договір перевезення, специфікація, яка містить усі істотні умови щодо поставки товару). Відповідно до ч.3 ст.53 МК України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана: Згідно ч.2 ст.53 Митного кодексу України необхідно було надати наступні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару №:1,3- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи та документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: договір про надання транспортно-експедиційних послуг, рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційих послуг, акти виконаних робіт, калькуляцію транспортних витрат. Якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Відповідно ч.3 ст.53 МК України, у разі неподання документів зазначених у ч.2 ст.53 МК України митний орган запропонував позивачу протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи :
-          каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
-          копію митної декларації країни відправлення;
-          висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Згідно ст.254 МК України необхідно було також надати переклад документів поданих до митного оформлення.
На вимогу митного органу, ФОП ОСОБА_1 додаткових документів не надав.
Отже, митний орган встановив розбіжності в поданих документах, відсутність належних документів, що підтверджують складові митної вартості. У наданих декларантом документах не усунуто та не роз`яснено виявлені розбіжності. Це є, відповідно до ч.6 ст.54 МК України, підставою для відмови у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю. Проведено консультації з декларантом згідно ст.57 МК України. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МК України) та методу 2б (ст.60 МК України) з причини відсутності в органу доходів і зборів та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МК України) та методу 2г (ст.63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в органу доходів і зборів . Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МК України). 
Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували:
Для товару 1; МД № UA209160/2023/8842 від 09.08.2023р. де митна вартість - 4,14 дол. США/кг;
Для товару -3;МД № UA209160/2023/8119 від 18.07.2023р. де митна вартість складає - 4,01 дол. США/кг;
Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.”.
29.04.2022р. “Pomiedzy firma SIGNAL MEBLE Spolka”, з однієї сторони, в подальшому названий “продавець” та ФОП ОСОБА_1 , в подальшому названий “покупець”, уклали контракт №7/4/2022 від 29.04.2022р., за яким продавець продає, а покупець купує, приймає і оплачує меблі наборами і окремими предметами для столових і житлових кімнат, віталень, спалень, кухонь, кабінетів і офісів торгової марки “Signal” виробництва “SIGNAL MEBLE SP. Z.o.o. Sp.k.(п. 1.1. контракту), надалі названі “товари”, в асортименті, кількості і за ціною згідно рахунку-фактури, погодженої між сторонами протягом дії даного контракту, яка складається на кожну партію товару.
В  п.1.3., п.2.1, п.3.1, п.3.2 контракту  видно, що ціна товару узгоджена сторонами в злотих на дату укладення цього договору. Ця ціна може бути змінена за згодою сторін. Ціна вважається узгодженою сторонами якщо вона підтверджена в рахунку проформі підписами уповноважених представників постачальника та покупця.
Товар, який буде доставлено згідно з цим контрактом, буде поставлено автомобільним транспортом за рахунок покупця, на умовах FCA Ostrowiec Swietokrzyski (згідно Incoterms 2000). Або за взаємною домовленістю на інших умовах, що відображається в специфікації та рахунку-фактурі.
Покупець зобов`язаний здійснити оплату на розрахунковий рахунок продавця з відстроченням платежу на 7 днів з моменту відвантаження. Форма розрахунків - безготівковий переказ PLN.
За даним контрактом ФОП ОСОБА_1 отримав від фірми “SIGNAL MEBLE” пакувальний лист (Packing list) № WZ/KM/23/090400 від 04.09.2023р. із 42 (сорока двома) номенклатурними позиціями, згідно якого надалі між сторонами укладено фактуру (Faktyra VAT) №F/KEX/23/090008 від 08.09.2023р. відповідно до якої і здійснювалася поставка товару (меблів в асортиментів) на загальну фактурну вартість 23656,03 PLN.
Згідно платіжної інструкції №22 від 18.09.2023р. ФОП ОСОБА_1 оплатив вартість товару у розмірі 23656,03 PLN, за контрактом №7/4/2022 від 29.04.2022р. та фактури (Faktyra VAT) та у відповідності до п. 3.1. та 3.2. вищезазначеного контракту.
11.09.2023р. з метою переміщення через митний кордон вказаного товару, позивач  подав до Львівської митниці електронну митну декларацію № 23UA209140025030U4 про декларування, у розділі 31 якої вказано товар, а саме:
- меблі металеві, для житлових та столових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: столи журнальні, столи обідні. Загальна кількість 20 шт. Торговельна марка Signal. Місць 36;
- меблі для сидіння, які не перетворюються на ліжка, з металевим каркасом, оббиті (екошкіра, тканина), в асортименті: стілець. Загальна кількість 75 шт. Торговельна марка Signal. Місць 24;
- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані: стіл журнальний, стіл обідній. Загальна кількість 3 шт. Торговельна марка Signal. Місць 6 Ст;
- меблі для сидіння, які обертаються, які не перетворюються на ліжка, з регульованою висотою в незібраному стані, в асортименті: крісло обертове, стілець барний; загальна кількість 5 шт. Торговельна марка Signal. Місць 5;
- меблі дерев`яні типу спальні: тумба приліжкова. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка Signal. Місць 2 СТ;
- меблі дерев`яні, для столових та житлових кімнат, в незібраному стані, в асортименті: стіл обідній. Загальна кількість 2 шт. Торговельна марка Signal. Місць 3 СТ.
Як слідує зі змісту картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA209140/2023/00071, уповноважена особа разом з вищевказаною митною декларацією подала митному органу такі документи, як: 
- пакувальний лист № WZ/KM/23/090400 від 04.09.2023р.;
- фактуру (Faktyra VAT) № F/KEX/23/090008 від 08.09.2023р. на суму 23656,03 PLN.;
- автотранспортну накладну (CMR) б/н від 08.09.2023р.;
- сертифікат про походження товару PL/MF/AL 0514578 від 08.09.2023р.;
- рахунок фактура № 18 від 07.09.2023р. про надання транспортно-експедиційних послуг;
- контракт №7/4/2022 від 29/04/2022р. ;
- договір про надання послуг митного брокера № 191 від 01.08.2023р.;
Згідно доповнення №1 до МД № 23UA209140025030U4 надано наступні документи до графи 44 митної декларації для розгляду даних документів та прийняття відповідного рішення:
- договір про перевезення № 18 від 07.09.2023р.;
- відповідь на вимогу від 11.09.2023р.;
- копію митної декларації країни відправника 23PL341010E0272436 від 08.09.2023р..
Львівська митниця, дослідивши документи, додані до митної декларації, надіслала позивачу вимогу, якою відповідно до ст.53 МК України просила надати додаткові документи для підтвердження заявленого рівня митної вартості товару.
Позивач повідомив митний орган про відсутність інших документів.
11.09.2023р. Львівська митниця прийняла рішення про коригування митної вартості товарів № UA209000/2023/000226/2.
Як зазначено у графі 33 рішення: “Відповідно до п.1 ч.4 ст.54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей, щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне:-зовнішньо-економічний контракт до МД не приєднано, відомості щодо умов поставки товару згідно Інкотермс відсутні як у транспортних (CMR), так і у комерційних (Інвойс) документах.- заявлені у МД та не підтверджені документально умови поставки товару FCA Островець, РП згідно яких продавець не несе зобов`язань на завантаження товару у транспортний засіб. Інформація про те хто несе такі витрати та їх розмір у наданих документах відсутня. 
Таким чином, у поданих документах виявлено розбіжності, відсутність документів, визначених ч.2 ст.53 МК України (документи на оплату товару, договір перевезення, специфікація, яка містить усі істотні умови щодо поставки товару). 
Відповідно до ч.3 ст.53 МК України декларанту виставлена вимога про надання додаткових документів, на підставі яких митна вартість буде визнана: Згідно ч.2 ст.53 МК України необхідно було надати позивачу надати наступні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару №:1- якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортні (перевізні) документи та документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: договір про надання транспортно- експедиційних послуг, рахунки-фактури про надання транспортно-експедиційих послуг, акти виконаних робіт, калькуляцію транспортних витрат.- якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. 
Проте, на вимогу митного органу, декларант інших документів та відомостей не надав. 
Отже, встановлено розбіжності в поданих документах, відсутність належних документів, що підтверджують складові митної вартості. У наданих декларантом документах не усунуто та не роз`яснено виявлені розбіжності. Це є, відповідно до ч.6 ст.54 МК України, підставою для відмови у митному оформленні за заявленою декларантом митною вартістю. Проведено консультації з декларантом згідно  ст.57 МК України. Неможливо застосувати наступні методи визначення митної вартості, а саме методу 2а (ст. 59 МК України) та методу 26 (ст.60 МК України) з причини відсутності в органу доходів і зборів та декларанта інформації про ідентичні та подібні (аналогічні) товари, методу 2в (ст.62 МК України) та методу 2г (ст.63 МК України) з причини відсутності вартісної основи для розрахунку митної вартості в органу доходів і зборів . Застосовано метод 2ґ (ст. 64 МК України). Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала для Товару № 1МД № UA209170/2023/48050від 19.06.23,4,01 дол. США за кг, товару № 3 МД UA 400040/2023/22278 від 03.07.2023, 4,01 дол. США за кг, товару № 6 МД UA209160/2023/9601 від 28.08.2023р., 4,81 дол. США за кг. Коригування не проводилось.”.
ч.2 ст.19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
В ст.49 МК України видно, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
ч.2 ст.51 МК України визначено, що митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
Із змісту ст.52 МК України видно, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VІІІ цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації.
ч.4,ч.5 ст.58 МК України передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
ч.3 ст.53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи відповідно до переліку, наведеному в даній нормі.
Тобто, митний орган має повноваження вимагати додаткові документи у тому разі, коли у документах, поданих декларантом для митного оформлення наявні розбіжності, ознаки підробки або відсутні всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, наявні обґрунтовані підстави вважати, про наявність взаємозв`язку між продавцем і покупцем, який впливає на заявлену декларантом митну вартість. Водночас цим повноваженням митниці на витребування додаткових документів кореспондує обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких заявлена митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.
Крім того, наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Однак, витребувати необхідно лише ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Аналогічні висновки містяться в постанові Верховного Суду в постанові від 19.02.2019р. у справі № 805/2713/16-а.
Відповідно до ч.1-4 ст.57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
ч.1,ч.2 ст.53 МК України встановлено, що у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у ч.5,ч.6 ст.52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Крім того, відповідно до ч.5 ст.53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Згідно ч.1-3 ст.54 цього Кодексу контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у ч.1 ст.58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень ст.55 цього Кодексу.
ч.6 ст.54 МК України визначено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: - невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; - неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій четвертій ст.53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; - невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 зазначеного Кодексу; - надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Системний аналіз вказаних норм дає підстави для висновків, що обов`язок митного органу зазначати конкретні обставини, які викликали певні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Також, встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові, та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду яка викладена у постанові від 05.03.2019р. у справі №815/5791/17 основними документами, які підтверджують митну вартість товару, є зовнішньоекономічний договір (контракт), рахунок-фактура (інвойс), якщо рахунок сплачено, та банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару. Вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, не передбачені Митним кодексом України (ст. 53) заборонено.
Поряд з цим, відповідно до норм ст.ст.51-58 МК України самої констатації суб`єктом владних повноважень наявних у нього сумнівів щодо вартості товарів недостатньо для прийняття рішення про коригування такої вартості, вказаний сумнів повинен бути обґрунтований з покликанням на інформацію, яка стала підставою його виникнення.
Суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що  подані декларантом відповідно до ч.2 ст.53 МК України документи підтверджують складові митної вартості за першим (основним) методом, дозволяють ідентифікували оцінюваний товар та містять об`єктивні дані, що піддаються обчисленню.
У цій справі суд встановив, що позивач, подав п`ять митних декларацій та визначив митну вартість товарів у кожній за ціною договору.
Проте, митний орган всупереч поданих ФОП ОСОБА_1 документів, а також додаткових документів, застосував резервний метод визначення вартості товарів та прийняв рішення про коригування митної вартості товарів від 16.10.2023р. № UA209000/2023/400247/2, від 16.10.2023р. № UA209000/2023/400248/2, від 20.09.2023р. № UA209000/2023/400231/2, від 14.08.2023р. № UA209000/2023/400149/2, від 11.09.2023р. № UA209000/2023/000226/2.
Стосовно доводів митного органу на те, що відповідно до п.1.3 договору купівлі-продажу “... ціна вважається узгодженою сторонами, якщо вона підтверджена в рахунку-проформі підписами уповноважених осіб постачальника та покупця”, наданий до митного оформлення рахунок- проформа, не засвідчений стороною покупця. У рахунку-проформі зазначено, що товар постачається на умовах попередньої оплати, платіжні документи до митного оформлення не надано колегія суддів зазначає про таке.
Формальні неточності у рахунку-проформі не можуть бути підставою для коригування вартості товару в разі, якщо інші документи в сукупності підтверджують задекларовану позивачем митну вартість.
У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. У свою чергу, умови термінів оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. 
Отже, терміни оплати, способи оплати ніяким чином не впливають на числові значення митної вартості товару.
Щодо доводів апелянта на необхідність подання декларантом, документів, а саме: банківських платіжних документів, що стосуються оцінюваного товару; - за наявності - інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - транспортних (перевізних) документів та документів, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів, а саме: договору про надання транспортно-експедиційних послуг, рахунків-фактур про надання транспортно-експедиційних послуг, актів виконаних робіт, калькуляції транспортних витрат - якщо здійснювалося страхування, - страхових документів, а також документів, що містять відомості про вартість страхування, а також необхідності, відповідно до ч. 3 ст. 53 МК України, додати (за наявності) такі додаткові документи, як каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; копію митної декларації країни відправлення; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини, то суд апеляційної інстанції звертає увагу на таке.
ч.3 ст.53 МК України передбачено виключно три підстави витребування додаткових документів у декларанта: наявність розбіжностей у документах, які мають вплив на правильність визначення митної вартості; наявність ознак підробки документів; відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Виключно висновки, що ґрунтуються на дослідженні документів, доданих до митної декларації, можуть бути підставою для витребування додаткових документів.
Митний орган не обґрунтував підстав для витребування додаткових документів, оскільки в наданих при митному оформленні документах не було розбіжностей. Тому вимога протягом 10 календарних днів надати додаткові документи на підтвердження вартості товару має ґрунтуватись насамперед на виявлених розбіжностях у наданих до митного оформлення документів, що можуть вплинути на визначення митної вартості, або які ознаки підробки були виявлені, або які відомості відсутні у наданих документах.
Цей висновок суду підтверджується також позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 17.04.2018р. у справі № 815/329/17, де суд зазначив, що витребування митницею додаткових документів можливе тільки у разі наявності обґрунтованих сумнівів митниці щодо розбіжностей, наявності ознаки підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари у наданих до митного оформлення документах. При цьому митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Сам факт ненадання декларантом в установлений строк додаткових документів або ж відмови у їх наданні за відсутності оцінки достатності документів, первісно наданих декларантом, на підтвердження ціни угоди щодо товарів, що імпортуються, не є беззаперечною умовою для висновку про відсутність підстав для застосування першого методу визначення митної вартості.
Стосовно доводів апелянта про те, що відповідно до розділу 3 договору купівлі-продажу покупець зобов`язаний перед відправленням автомобіля здійснити 100% оплати на рахунок продавця; форма оплати - попередня оплата, термін - 18.09.2023р.,  але платіжні документи до митного оформлення не надано, колегія суддів вказує на наступне.
ч.2 ст.53 МК України визначає, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу).
Умови оплати товару є вільним вибором сторін договору, як і умова встановлення предоплат, післяплат чи часткових оплат.
У процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару.
В свою чергу, умови термінів та розміри оплати безпосередньо ціни товару не стосуються. У зв`язку з цим відомості про умови оплати товару не повинні братися митним органом до уваги під час контролю за митною вартістю, а тому суперечності між цими відомостями не можуть бути підставою для твердження про наявність розбіжностей у даних про митну вартість товару.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 02.06.2022 у справі №460/2674/20, від 12.03.2019 у справі №803/3649/15, від 17.04.2018 у справі №815/329/17, від 01.03.2023 у справі №420/18880/21.
Зокрема, Верховний Суд зазначив, що фактична оплата за поставлений товар, як і спосіб здійснення такої оплати (готівковий, безготівковий), так і часові рамки оплати (передоплата, післяплата, відстрочка) не впливають на ціну (розмір оплати) товару, що передбачена контрактом (з урахування додаткових платежів, якщо такі передбачені чи здійснені).
Тобто, терміни оплати, способи оплати ніяким чином не впливають на числові значення митної вартості товару.
Стосовно доводів митного органу на те, що зовнішньо-економічний контракт до МД не приєднано, відомості щодо умов поставки товару згідно Інкотермс відсутні як у транспортних (CMR), так і у комерційних (Інвойс) документах; заявлені у МД та не підтверджені документально умови поставки товару FCA Островець, РП згідно яких продавець не несе зобов`язань на завантаження товару у транспортний засіб. Інформація про те хто несе такі витрати та їх розмір у наданих документах відсутня,  суд апеляційної інстанції вказує таке.
В п.2.1 контракту № 7/4/2022 від 29.04.2022р. видно, що товар, передбачений до поставки відповідно з дійсним контрактом, поставляється за рахунок покупця на умовах FCA- Островець Свінтокшискі (згідно Incoterms 2000) чи за взаємною згодою на інших умовах, що відображається у специфікації чи рахунку-фактурі.
Відповідно до Інкотермс, що регулюють питання, яка зі сторін повинна здійснити необхідні для перевезення і страхування дії, коли продавець передає товар покупцю, і які витрати несе кожна із сторін, термін FCA (FREE CARRIER (... named place) франко-перевізник (... назва місця) означає, що продавець здійснює поставку товару, який пройшов митне очищення для експорту, шляхом передання призначеному покупцем перевізнику у названому місці. Слід зазначити, що вибір місця поставки впливає на зобов`язання щодо завантаження й розвантаження товару у такому місці. Якщо поставка здійснюється на площах продавця, продавець відповідає за завантаження. Якщо ж поставка здійснюється в іншому місці, продавець не несе відповідальності за розвантаження товару. Цей термін може бути застосований незалежно від виду транспорту, включаючи змішані (мультимодальні) перевезення. Під словом "перевізник" розуміється будь-яка особа, що на підставі договору перевезення зобов`язується здійснити або забезпечити здійснення перевезення товару залізницею, автомобільним, повітряним, морським, внутрішнім водним транспортом або комбінацією цих видів транспорту. Якщо покупець призначає іншу особу, ніж перевізник, прийняти товар для перевезення, то продавець вважається таким, що виконав свої обов`язки щодо поставки товару з моменту його передання такій особі.
За умовами контракту №7/4/2022 від 29.04.2022р., а також згідно п.2 рахунку-фактури № 18 від 07.09.2023р. міжнародні транспортні перевезення здійснювалися за маршрутом: м. Zychlin (Польща) - м/п Грушів (Україна) а/в НОМЕР_1 . 
В п.2.4, п.2.6 контракту зазначено що датою продажу вважається дата передачі товару покупцю на складі продавця у м. Островець. Право власності на товар та всі ризики пов`язані з товаром переходять до покупця після передачі товару на складі продавця у м. Островець.
Колегія суддів звертає увагу контролюючого органу, що декларант надав договір-заявку № 18 від 07.09.2023р. на перевезення вантажів автомобільним транспортом у міжнародному сполученні; рахунок фактуру № 18 від 07.09.2023р. до договору-заявки №18. 
Разом з тим, позивач митному органу надав CMR (автотранспортна накладна), яка є основним транспортним-перевізним документом, який підтверджує факт перевезення товару та його отримання відповідальною особою, містить відомості про маршрут перевезення. Такі документи містять відомості про вартість перевезення товарів, та виконаних робіт/наданих послуг, реквізити сторін, суму та умови платежу, інші відомості, відповідно до яких встановлюється належність послуг до товарів.
Стосовно доводів митного органу про коригування митної вартості товарів від 14.08.2023р. № UA209000/2023/400149/2, що відповідно до п.1 ч.4 ст.54 МК України здійснено контроль наявності в підтверджуючих документах усіх відомостей в кількісному виразі, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та відомостей, щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари. За результатами встановлено наступне: - у рахунку на перевезення зазначено наступний маршрут – Островець – Угринів - Червоноград, проте у гр.3 ЦМР вказане місце розвантаження - Варяж, Червоноградський район; у рахунку на перевезення відсутній підпис особи, яка видала рахунок; Вартість заявлена у експортній МД відмінна від вартості яка зазначена у рахунку – фактурі.
Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що до передбачених ч.10 ст.58 МК України складових митної вартості товару, які мають додаватись до фактурної ціни, включається витрати на транспортування товару лише до пункту ввезення в Україну (п.5 ч.10 ст.58 МК України). В частині цих витрат позивач під час декларування надав митного органу необхідні документи - рахунок перевізника на оплату транспортних послуг.
Витрати на транспортування товару після ввезення в Україну не включаються до митної вартості товару (ч.11 ст.58 МК України). 
Таким чином, конкретне місце розвантаження товару в Україні не має впливу на митну вартість товару, а, тому зазначене продавцем товару місце доставки - Угринів - не є розбіжністю, яка впливає на складові митної вартості або ставить під сумнів достовірність ціну, зазначену у митній декларації.
Щодо доводів Львівської митниці про те, що в рахунку на перевезення відсутній підпис особи, яка видала рахунок, апеляційний суд враховує пояснення позивача, що в даному рахунку присутня печатка перевізника ФОП ОСОБА_2 .
Стосовно покликань апелянта про те, що вартість заявлена у експортній МД відмінна від вартості яка зазначена у рахунку – фактурі, колегія суддів звертає увагу на те, що митна декларація країни відправлення в розумінні ч.2 ст.53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів. Проте, відповідно до ч.6 ст.53 МК України її декларант може подати за власним бажанням.
Також копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених ч.3 ст.53 МК України.
У цій справі митний орган не довів наявність умов, які зумовлюють необхідність подання декларантом додаткових документів. Митна декларація країни відправлення може лише підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак ніяк не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару.
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що експортна декларація - це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. На підставі цього документа відправник вантажу отримує відшкодування податку на додану вартість.
Верховний Суд у постанові від 17.04.2018р. у справі № 815/329/17 зазначив, що витребування митницею додаткових документів можливе тільки у разі наявності обґрунтованих сумнівів митниці щодо розбіжностей, наявності ознаки підробки або відсутності всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари у наданих до митного оформлення документах. При цьому, митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Сам факт ненадання декларантом в установлений строк додаткових документів або ж відмови у їх наданні за відсутності оцінки достатності документів, первісно наданих декларантом, на підтвердження ціни угоди щодо товарів, що імпортуються, не є беззаперечною умовою для висновку про відсутність підстав для застосування першого методу визначення митної вартості.
Одночасно, контролюючий орган також не довів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у недостовірності наданої інформації. Відповідач не повідомив декларанта про те, які саме обставини та/або числові показники потребують додаткового підтвердження. Неподання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Суб`єкт владних повноважень не вказав та не обґрунтував, які числові значення такі документи мали підтвердити чи спростувати, при тому, що вартість придбання оцінюваних товарів підтверджена документально. Зокрема, не встановив розбіжностей саме у документах, зазначених у ч.2 ст.53 МК України. Тому, витребування митним органом додаткових документів, передбачених ч.3 ст.53 МК України, є необгрунтованим.
ст.64 МК України, передбачено, що у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст.58 – ст.63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT) (ч.1 ст.64 МК України). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) органами доходів і зборів митних вартостях (ч.2 ст.64 МК України).
Отже, відсутність підстав для визнання митної вартості товару, розрахованої самостійно платником чи декларантом, не означає виникнення безумовної підстави для визначення такої митної вартості митницею без дотримання усіх юридично значимих факторів.
До таких факторів законодавцем віднесені і параметри, згадані у положеннях ст.60 МК України, де, зокрема, указано, що під подібними (аналогічними) розуміються товари, які хоч і не однакові за всіма ознаками, але мають схожі характеристики і складаються зі схожих компонентів, завдяки чому виконують однакові функції порівняно з товарами, що оцінюються, та вважаються комерційно взаємозамінними (ч.2 ст.60 МК України); для визначення, чи є товари подібними (аналогічними), враховуються якість товарів, наявність торгової марки та репутація цих товарів на ринку (ч.3 ст.60 МК України); ціна договору щодо подібних (аналогічних) товарів береться за основу для визначення митної вартості товарів, якщо ці товари ввезено приблизно в тій же кількості і на тих же комерційних рівнях, що й оцінювані товари (ч.4 ст.60 МК України); у разі якщо такого продажу не виявлено, використовується вартість операції з подібними (аналогічними) товарами, які продавалися в Україну в іншій кількості та/або на інших комерційних рівнях. При цьому їх ціна коригується з урахуванням зазначених розбіжностей незалежно від того, чи веде це до збільшення або зменшення вартості. Інформація, що використовується при здійсненні коригування, повинна бути документально підтверджена (ч. 5 ст. 60 МК України).
Колегія суддів звертає увагу апелянта на те, що оспорюванні рішення митного органу про коригування митної вартості товару та апеляційна скарга не містять жодних відомостей про подібність товарів за поданими позивачем митною декларацією та про схожість умов поставок з товарами по МД.  Джерелом для коригування митної вартості є інформація наявна у митного органу про митну вартість подібних (аналогічних) товарів: Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували: для товару № 1 - МД № UA209160/2023/8842 від 09.08.2023р., де митна вартість - 4,14 дол. США/кг; для товару - № 3 - МД № UA209160/2023/8119 від 18.07.2023р. де митна вартість складає - 4,01 дол. США/кг; МД№UA209230/2023/85582 від 12.08.2023р.; № 5-UA209140/2023/18497 від 11.07.2023р.; №6- UA205140/2023/69831 від 31.08.2023р. № 11-UA209230/2023/66583 від 23.06.2023р.; № 13 UA100100/2023/445397від 19.09.2023р.; №15- UA100060/2023/421897 від 11.09.2023р.. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугували для товару 1; МД № UA209160/2023/8842 від 09.08.2023р. де митна вартість - 4,14 дол. США/кг; для товару 3; МД № UA209160/2023/8119 від 18.07.2023р. де митна вартість складає - 4,01 дол. США/кг. Джерелом інформації для коригування митної вартості слугувала для товару № 1МД № UA209170/2023/48050 від 19.06.2023р., 4,01 дол. США за кг, товару № 3 МД UA 400040/2023/22278 від 03.07.2023, 4,01 дол. США за кг, товару № 6 МД UA209160/2023/9601 від 28.08.2023р., 4,81 дол. США за кг; товару № 1 МД № UA209170/2023/48050від 19.06.2023р., 4,01 дол. США за кг, товару № 3 МД UA 400040/2023/22278 від 03.07.2023р., 4,01 дол. США за кг, товару № 6 МД UA209160/2023/9601 від 28.08.2023р., 4,81 дол. США за кг.
В оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості Львівська митниця зазначає лише про те, що джерелом інформації для прийнятих рішень стали вказані митні декларації.
Проте, відсутність доведеного поза розумним сумнівом факту подібності товару та умов імпорту не дозволяє використовувати рівні показники митної вартості товару.
Наведене підтверджується змістом Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України №598 від 24.05.2012р. (далі - Правила № 598), позаяк у графі 33 рішення про коригування митної вартості "Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості" зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі: неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у ст.53 МК  України ); невірно проведений розрахунок митної вартості; невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу III Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.
Відповідно до ст.64 МК України у випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні.
Проте, текст оскаржуваного рішення про коригування митної вартості не містить жодних відомостей про будь-які характеристики ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, обсяги партій, умов поставки, комерційних умов тощо.
Потрібні для такого судження характеристики товару можуть бути з`ясовані лише у спосіб порівняння змісту поданих до митного оформлення документів з документами про властивості раніше імпортованого товару. 
Проте, у спірних правовідносинах, як з`ясовано судом, митницею такого порівняння зроблено не було. Таких доказів матеріали справи не містять.
При цьому, суд враховує висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 21.12.2018р. у справі №815/228/176, про наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що якщо у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості, це жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.
У постанові Верховного Суду від 21.08.2018р. у справі №804/1755/17 міститься висновок, що сама по собі різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю подібних (аналогічних) товарів, що розмитнювались цією ж чи іншими особами у попередніх періодах, ще не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товарів. Розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товару та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.
Таким чином, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяги партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу.
Однак, оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів не містить порівняння характеристик оцінюваних товарів та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом.
Крім того, жодних параметрів, об`єктивно необхідних для судження про схожість, подібність, аналогічність чи ідентичність ввезених товарів в оскаржуваному рішенні також не зазначено та не надано доказів, що ввезення вказаних товарів відбувалось на тих же умовах доставки та з тією ж самою відстанню.
Верховний Суд неодноразово вказував на необхідність врахування комплексу відомостей в рішеннях про коригування митної вартості товару, зокрема в постанові від 26.05.2022р. у справі № 560/355/19.
За таких обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку про наявність підстав для задоволення позову, оскільки суб`єкт владних повноважень в особі Львівської митниці діяв не у спосіб що визначені законами та Конституцією України. Відповідач в порушення вимог ст.77 КАС України не довів наявність у нього обґрунтованого сумніву у правильності визначення декларантом митної вартості товару за основним методом. Зазначене, в свою чергу, дає підстави вважати, що оспорювані рішення про коригування митної вартості товару та картки відмови є протиправними, які слід скасувати.
Такий висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, яка викладена в постановах від 27.06.2019р. у справі № 803/667/17, від 02.04.2019р. у справі № 809/784/19, від 06.03.2019р. у справі № 809/278/17, від 20.02.2018 р. у справі № 809/1884/1. від 09.10.2018 у справі № 826/24835/15, від 24.01.2019р. у справі № 820/636/17, від 21.01.2020р. у справі № 812/2336/14, від 13.02.2020р. у справі № 810/1175/16, від 26.01.2021р. у справі № 826/13892/16).
Інші доводи апеляційної скарги фактично зводяться до переоцінки доказів та незгодою апелянта з висновками суду першої інстанцій по їх оцінці, тому не можуть бути прийняті апеляційною інстанцією.
Колегія суддів також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів апелянта), сформовану у справі Серявін та інші проти України (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі        Руїс Торіха проти Іспанії (RuizTorijav. Spain) № 303-A, пункт 29).
Також згідно  п.41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до ст.242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
ст.316 КАС України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Із врахуванням викладеного, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції є законним, доводи апеляційної скарги зроблених судом першої інстанції висновків не спростовують і при ухваленні оскарженого судового рішення порушень норм матеріального та процесуального права ним допущено не було тому, відсутні підстави для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст.229,308,310,315,316,321,322,325,329 КАС України, суд ,-
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Львівської митниці – залишити без задоволення, а Рішення   Львівського окружного адміністративного суду   від 02 жовтня 2024 року   у справі № 380/3035/24 - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку, виключно у випадках передбачених ч.4 ст.328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	Н. В. Бруновська 	
судді	 	Р. Б. Хобор 	
 	 	Р. М. Шавель