УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №280/1645/18 Головуючий у 1-й інст. Василенка Р.О. 
Категорія 36 Доповідач Талько О. Б. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 грудня 2024 року Житомирський апеляційний суд у складі:

головуючої судді:         Талько О.Б., 
суддів:                         Коломієць О.С., Микитюк О.Ю.,
за участю секретаря     Антоневської В.В., 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу № 289/1645/18 за позовом Акціонерного товариства «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН, за апеляційними скаргами Акціонерного товариства «Житомиробленерго» на рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 15 березня 2024 року та додаткове рішення цього ж суду від 4 квітня 2024 року, ухвалених під головуванням судді Василенка Р.О.,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2018 року позивач звернувся до суду із даним позовом, в якому зазначив, що ОСОБА_1 користується електричною енергією згідно з укладеним договором від 9 лютого 2015 року №154-0145а щодо об`єкта споживання, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
15 липня 2016 року представником позивача було здійснено технічну перевірку вузла обліку відповідача за адресою: АДРЕСА_1 та було виявлено порушення пунктів 9 та 42 ПКЕЕН, а саме самовільного, без облікового підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника у вигляді змонтованого поза облікового підключення, а саме встановлена розетка прихованим способом.
За результатами перевірки представником позивача у присутності відповідача 15 липня 2016 року складено акт про порушення ПКЕЕН № 017248. Засідання комісії з розгляду акту порушення № 017248 було призначено на 10 серпня 2016 року.
Вказаний акт 18 липня 2016 року був розглянутий комісією та складено протокол № 136, в якому визначено обсяг та вартість необлікованої електричної електроенергії - 20 529 кВт. год , на загальну суму 30073,50 грн.
Позивач вказує, що факт порушення відповідачем ПКЕЕ підтверджений рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 3 липня 2018 року, яке залишене без змін постановою Апеляційного суду Житомирської області від 14 серпня 2018 року.
Таким чином, з урахуванням заяви про зменшення позовних вимог, просив суд стягнути з відповідача збитки, завдані енергопостачальнику та нараховані на підставі акта про порушення споживачем ПКЕЕН від 15.07.2016 року №017248 у розмірі 25054,59 грн.
Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 15 березня 2024 року у задоволенні позову відмолено.
Додатковим рішенням цього ж суду від 4 квітня 2024 року заяву представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Божок Л.В., про ухвалення додаткового рішення задоволено частково.
Стягнуто з Акціонерного товариства «Житомиробленерго» в особі Коростишівського РЕМ на користь ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 10000 грн. та понесені судові витрати на проведення експертизи у розмірі 7 078,88 грн., а всього 17078 грн. 88 коп.
В апеляційних скаргах позивач, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 15 березня 2024 року та додаткове рішення цього ж суду від 4 квітня 2024 року та ухвалити нове, яким позов задовольнити та відмовити відповідачу у відшкодуванні витрат на професійну правничу допомогу та понесених судових витрат на проведення експертизи. 
Зокрема, зазначає, що згідно з висновком експерта за результатом проведення судової електротехнічної експертизи від 30.11.2022 року №597/22-25 відповідно до табл. 1.3.4 Правил улаштування електроустановок, в якій визначається допустимий тривалий струм для проводів і шнурів з мідними жилами із гумовою та полівінілхлоридною ізоляцією, для одного трьохжильного провідника з перерізом струмовідної жили 4 мм2 величина струму складає 27 Ампер, а не 32 Ампера, як це зазначено в розрахунку - для одного двожильного проводу, тому наданий розрахунок із акта порушення №017248 щодо визначення обсягу необлікованої електроенергії може бути помилковим.
З урахування вищезазначеного, позивачем була подана заява про зменшення позовних вимог.
Крім того, позивачем подано письмові додаткові пояснення від 14.03.2024 року, де, зокрема, повідомлено про допущену описку у позові, а саме: помилково вказано про стягнення збитків внаслідок порушення ПКЕЕН, а не стягнення вартості необлікованої електричної енергії внаслідок порушення ПКЕЕН.
Однак суд відмовив у задоволенні позову виключно з тієї підстави, що позивачем не було подано до суду заяви про зміну предмета позову. Позовної вимоги щодо стягнення з відповідача саме вартості необлікованої електричної енергії, нарахованої по акту про порушення споживачем ПКЕЕН від 15.07.2016 року №017248, у визначеному розмірі не заявлено.
Вважає, що суд, відмовляючи у задоволенні позову із зазначеної підстави, припустився надмірного формалізму, внаслідок чого були обмежені права АТ «Житомиробленерго» на справедливий суд, що є неприпустимим.
Звертає увагу на ту обставину, що Коростишівським районним судом Житомирської області у такому ж складі неодноразово розглядалися аналогічні спори й позовні вимоги про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ, були задоволені. Рішення суду першої інстанції залишалися без змін Житомирським апеляційним судом ( цивільні справи 280/423/19, 280/1168/17, 280/1564/17 та інші).
Крім того, в рішенні Житомирського районного суду Житомирської області від 28 травня 2021 року, яке залишено без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 30 березня 2022 року по справі 278/3603/20, а також в рішенні Богунського районного суду м. Житомира від 13 грудня 2021 року, яке залишено без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 3 червня 2022 року по справі 295/14295/21, суд ототожнює поняття збитків, завданих внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії та вартості спожитої необлікованої електричної енергії внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.
Отже, рішення Коростишівського районного суду від 15 березня 2024 року є формальним та сумнівним з точки зору дотримання права позивача на доступ до правосуддя, проголошеного статтею 55 Конституції України та статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. 
Суд виявив надмірний формалізм та непропорційність між застосованими засобами (відмова у задоволенні позову з підстав неподання до суду заяви про зміну предмета позову) та поставленою метою (реалізацією позивачем права на судовий захист).
Окрім того, вважає, що витрати на правничу допомогу, пов`язану із залученням адвоката для представництва інтересів, у сумі, яка була зазначена у заяві представника відповідача про ухвалення додаткового рішення, а саме 20000 грн, а також сума, стягнута судом, у розмірі 10000 грн, нічим не підтверджені, оскільки не надано чіткого обґрунтування вимог щодо співмірності витрат на правничу допомогу з ціною позову. При оцінці заявлених до стягнення судових витрат судом не враховано всі аспекти нескладності справи, обсяг наданих адвокатських послуг з урахуванням часу здійснення представництва у суді та часу, який міг би витратити адвокат на підготовку матеріалів як кваліфікований фахівець, беручи до уваги принципи співмірності та розумності судових витрат, задоволені витрати у сумі 10000 грн є необґрунтовано завищеними та підлягають скасуванню. 
Зауважує, що у разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору. 
Посилається на постанову Верховного Суду від 31.05.2021 року у справі № 17/265/18, відповідно до якої необхідно розрізняти поняття «додаток до договору» та «додаткова угода до договору». Так, додаток до договору – це документ, який містить доповнення, уточнення, додаткові роз`яснення, пояснення умов договору, перелік конкретних товарів, послуг тощо. Тобто додаток до договору – це документ, який уточнює або більш детально розкриває зміст договірних умов. Водночас додаткова угода є правочином, що вносить зміни до вже існуючого договору. І саме до додаткової угоди можуть застосовуватись вимоги ст. 654 ЦК України, а також положення про нікчемність. 
Відтак, вважає, що у суду були достатні підстави для визнання наданого додатку № 1 до договору про надання правничої допомоги від 30.05.2019 року у формі Додаткової угоди від 30.06.2019 року не належним доказом понесених витрат на правничу допомогу.
Дослідивши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга підлягає до задоволення, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що між споживачем ОСОБА_1 та постачальником ПАТ «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» укладено договір про користування електричною енергією № 154-0145а від 09.02.2015 року за адресою споживання: АДРЕСА_1 
15 липня 2016 року представником ПАТ ЕК «Житомиробленерго» Коростишівський РЕС у присутності ОСОБА_1 проведено перевірку, під час якої встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1 , порушив пункт 42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26 липня 1999 року, а саме: здійснив самовільне підключення електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальної компанії. Представниками позивача також виявлено змонтовану безоблікову розетку. При виключенні навантаження від даної електропроводки лічильник не працював, при відключенні запобіжника напруга в даній електропроводці була.
На підставі виявленого порушення 15 липня 2016 року складено акт №017248, який підписаний трьома представниками постачальника електроенергії та споживачем ОСОБА_1 . В акті відсутні зауваження відповідача, другий примірник цього акта був вручений останньому.
        Зазначений акт був розглянутий комісією з розгляду актів про порушення ПКЕЕН Коростишівського РЕМ 18 липня 2016 року та відповідно до п. 3.3, 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, здійснено обрахунок обсягу та вартості не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН електричної енергії, яка складає 20529 кВт. год. на суму 30073, 50 грн., за період з 02.03.2016 року до 15.07.2016 року(дата фіксації порушення).
       Вказані обставини встановлені рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 3 липня 2018 року у цивільній справі №280/987/16-ц, яке залишене без змін постановою Апеляційного суду Житомирської області від 14 серпня 2018 року . При цьому, судами встановлений факт порушення відповідачем Правил користування електричною енергією для населення, яке полягає у самовільному позаоблікованому підключенні до мереж, що не є власністю електропостачальника, з порушенням схеми обліку, а саме: змонтовано позаоблікове підключення у вигляді розетки, прихованим способом, що зафіксовано у акті від 15 липня 2016 року.
       Ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 2 липня 2019 року за клопотанням відповідача призначено судову електротехнічну експертизу, проведення якої доручено експертам Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.
11 серпня 2020 року до суду надійшло клопотання експерта про надання якісних (читабельних) копій актів від 15 липня 2016 року та 18 липня 2016 року та знімка фотофіксації згідно з актом про порушення в електронному вигляді. Також експерт просив надати можливість огляду об`єктів дослідження за місцем їх знаходження.
Ухвалою суду від 19 жовтня 2020 року клопотання задоволено.
6 грудня 2021 року експерт повторно звернувся до суду з клопотанням про надання йому можливості огляду об`єктів дослідження за місцем їх знаходження.
20 грудня 2021 року експерт повідомив про неможливість проведення експертизи у зв`язку із незабезпеченням його прибуття до об`єкта дослідження та незабезпеченням доступу до об`єкта дослідження у присутності сторін.
Ухвалою суду від 8 лютого 2022 року експерту надано можливість огляду об`єктів дослідження за участі сторін, матеріали цивільної справи повторно направлено до Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для проведення судової електротехнічної експертизи.
Згідно з висновком експерта за результатом проведення судової електротехнічної експертизи від 30 листопада 2022 №597/22-25, складена в акті про порушення ПКЕЕН від 15 липня 2016 року електросхема на момент огляду експертом, а саме 4 жовтня 2022 року, не відповідає фактичній схемі електроживлення в будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 .
В результаті проведеного огляду місця події (будинку) та дослідження наданих матеріалів не видалось за можливе встановити місце і сам факт установлення «безоблікової розетки».
При цьому, в описовій частині висновку зазначено, що під час огляду експерт встановив, що електричний ввідний кабель прокладено транзитом через приміщення мансарди. Зазначений кабель усередині приміщення за допомогою мотузки прикріплений від провисання до дерев`яної повздовжньої балки каркасу мансарди. Поруч із цим місцем кріплення виявлено фрагмент кабелю з намотаною на нього червоною ізоляційною стрічкою. Зазначений фрагмент має два V-подібні вертикальні відводи та один горизонтальний, направлений в бік середини приміщення. Вказані відводи різні за товщиною та висотою. Оскільки шар ізоляційної стрічки доволі щільний, а по краях її нанесення неможливо встановити, чи має місце пошкодження захисної полівінілхлоридної ізоляційної оболонки, експерт позбавлений можливості встановити, чи було у зазначеному місці самовільне підключення, зазначене у акті про порушення №017248, без зняття ізоляційної стрічки. Також вказано, що зняття ізоляційної стрічки з увідного кабелю, який знаходиться під напругою 380 В, без зняття напруги, небезпечно для життя.
Фото із детальним зображенням скрутки ізоляційної стрічки червоного кольору на увідному кабелі долучене до вказаного висновку судової електротехнічної експертизи.
Експерт зазначив про неможливість огляду місця ймовірного самовільного підключення на увідному кабелі до будинку через те, що він знаходиться під напругою.
Також у висновку вказано, що в розрахунку акта про порушення ПКЕЕН №017248 розрахунок проведено з показником струму 32 А, а також застосовано формулу розрахунку у разі підключення до трьох фаз, що неможливо перевірити експерту.
При цьому зазначено, що згідно з табл. 1.3.4 Правил улаштування електроустановок, у якій визначається допустимий тривалий струм для проводів і шнурів з мідними жилами із гумовою та полівінілхлоридною ізоляцією, для одного трьохжильного провідника з перерізом струмовідної жили 4 мм2 величина струму складає 27 Ампер, а не 32 Ампера, як це зазначено в розрахунку - для одного двожильного проводу, тому наданий розрахунок щодо визначення обсягу необлікованої електроенергії може бути помилковим.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року, передбачено визначення обсягу та вартості електричної енергії, яка не облікована внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН. Водночас, чинним законодавством не передбачена можливість відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення споживачем  цих правил. Оскільки позивачем заявлено вимогу саме про відшкодування збитків, а не відшкодування вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією, суд дійшов висновку про наявність підстав для відмови у задоволенні позову.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком.
Відповідно до положень частини 1 статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона ( постачальник) зобов`язується надавати другій стороні ( споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Згідно з частиною 1 статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
У статті 27 Закону України « Про електроенергетику» зазначено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.
Частиною 3 статті 58 Закону України « Про ринок електричної енергії» передбачено, що споживач зобов`язаний дотримуватися, зокрема, правил технічної експлуатації, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, умов укладених договорів.
На час виникнення спірних правовідносин були чинними Правила користування електричною енергією для населення, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357.
Пунктами 42 та 48 цих Правил передбачено, що побутовий споживач електричної енергії зобов`язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів.
Споживач несе відповідальність згідно із законодавством за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без засобів обліку.
Згідно з пунктом 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірника акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.
У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.
Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час та дату.
Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.
Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.
У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.
У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу і вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.
У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника ( крім випадку виявлення факту самовільного підключення).
Відповідно до пункту 3.2 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року №562 , вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акта про порушення, який складається відповідно до передбаченої Правилами користування електричною енергією для населення процедури.
Як свідчать матеріали справи, копію протоколу засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН від 18 липня 2016 року відповідач отримав цього ж дня, що підтверджується змістом вказаного протоколу. При отриманні даної копії ОСОБА_1 зазначив про те, що не погоджується з рішенням комісії. Однак, впродовж трьох років відповідач не надавав доказів на спростування факту порушення ним ПКЕЕН. Клопотання про призначення судової експертизи у цій справі надійшло 2 липня 2019 року. Після задоволення вказаного клопотання експертиза не була проведена внаслідок того, що експерт не мав можливості оглянути об`єкт дослідження, й лише після повторного направлення матеріалів справи до експертної установи й огляду експертом 4 жовтня 2022 року об`єкта дослідження, така експертиза була проведена. 
Заслуговує на увагу та обставина, що при огляді експерт виявив фрагмент кабелю зі щільно намотаним на нього шаром червоної ізоляційної стрічки. Однак, внаслідок того, що увідний кабель перебував під високою напругою, експерт був позбавлений можливості встановити чи спростувати факт самовільного підключення у цьому місці.
Враховуючи ту обставину, що з часу виявлення вказаного порушення й до моменту огляду експертом об`єкта дослідження пройшов значний проміжок часу (шість років), відсутні підстави стверджувати про те, що цей висновок експерта беззаперечно спростовує позовні вимоги.
З даного приводу слід зазначити, що у спірних правовідносинах споживач є слабшою стороною й підлягає особливому правовому захисту і це звужує дію принципу рівності учасників цивільно-правових відносин й покладає на іншу сторону тягар доведення правомірності своїх дій.  Однак, звуження дії цього принципу відбувається з урахуванням критеріїв справедливості, добросовісності, пропорційності та розумності. При цьому держава має підтримувати на засадах пропорційності розумний баланс між інтересом виконавця (суб`єкта господарювання, який виконує роботи або надає послуги) та охоронюваними законом інтересами споживачів. Одночасно держава убезпечує й добросовісного виконавця послуг від зловживань з боку споживачів.
На переконання колегії суддів, позивачем доведений факт порушення відповідачем ПКЕЕН, що, у свою чергу, є підставою для стягнення з останнього 25054 грн. 59 коп.
Як свідчать матеріали справи, позивачем здійснено перерахунок вартості необлікованої електроенергії, з урахуванням величини допустимого струму для проводів і шнурів з мідними жилами із гумовою та полівінілхлоридною ізоляцією (27 Ампер), що становить 25054 грн. 59 коп.
Суд вірно зазначив, що нарахування за недовраховану електроенергію не є збитками у розумінні положень законодавства. Однак, та обставина, що у позовній заяві міститься прохання про стягнення збитків, які нараховані на підставі акта про порушення ПКЕЕН, а не вартості необлікованої електричної енергії, не свідчить про наявність підстав для відмови у задоволенні позову, адже це не змінює характер спірних правовідносин.
Звертаючись до суду з даною вимогою, позивач послався на норми спеціального законодавства, якими врегульовано питання саме відшкодування вартості необлікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕН електроенергії. Розрахунок суми, яку просить стягнути позивач, здійснений у відповідності до затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року №562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.
       Таким чином, рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 18 березня 2024 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення,- про задоволення позовних вимог. 
Оскільки позов задоволено, відсутні підстави для відшкодування понесених відповідачем витрат на правничу допомогу.
З огляду на вищезазначене, додаткове рішення Коростишівського районного суду Житомирської області слід скасувати.

Керуючись ст.ст. 259,268,367,368,374,376,381-384 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Акціонерного товариства «Житомиробленерго» задовольнити.
Рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 15 березня 2024 року скасувати та ухвалити нове судове рішення. 
Стягнути із ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Житомиробленерго» грошові кошти у розмірі 25054 грн. 59 коп. та 3872 грн. судового збору.
Додаткове рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 4 квітня 2024 року скасувати та ухвалити нове судове рішення,- про відмову у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 – адвоката Божок Лілі Володимирівни, про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуюча Судді:

Повний текст постанови складений 27 грудня 2024 року.