ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/17085/21                                                             Суддя (судді) першої інстанції: Головенко О.Д.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  31 грудня 2024 року                                                                                            м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
          головуючий суддя                              Парінов А.Б.
          судді:                                                  Беспалов О.О.
                                                            Ключкович В.Ю.
          розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 липня 2023 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області, Дмитрівської серищної ради Бучанського району Київської області, Немішаївської селищної ради Бучанського району Київської області, третя особа - Бучанська районна державна адміністрація Київської області про визнання протиправними та скасування рішень, -

В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернулася з позовом до Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області, Дмитрівської серищної ради Бучанського району Київської області, Немішаївської селищної ради Бучанського району Київської області, третя особа - Бучанська районна державна адміністрація Київської області, у якому просила суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Макарівської селищної ради Бучанського району Київської області від 28.10.2021 № 300-12-VIII "Про затвердження Детального плану території будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - ЧОП (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області";
- визнати протиправним та скасувати рішення Дмитрівської сільської ради Бучанського району Київської області від 13.10.2021 № 1/13 "Про затвердження Детального плану території будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - ЧОП (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області";
- визнати протиправним та скасувати рішення Немішаєвської селищної ради Бучанського району Київської області від 12.10.2021 № 17-VIII-1 "Про затвердження Детального плану території будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - ЧОП (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області".
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 28 липня 2023 року відмовлено у задоволенні позовних вимог.
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, позивач подала апеляційну скаргу, в якій апелянт просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити, з огляду на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права.
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що висновки суду першої інстанції є помилковими та необґрунтованими, оскільки затверджений оскаржуваними рішеннями план території передбачає, що велика кільцева автомобільна дорога навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - Чоп (М 06) на території Бучанського району Київської області, прийняті з порушенням норм чинного законодавства та порушують її права та обов`язки.
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 14 листопада 2023 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою скаргу ОСОБА_1 на рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 липня 2023 року та на підставі ч. 2 ст. 311 КАС України призначено справу до апеляційного розгляду у порядку письмового провадження.
Відзиви на апеляційну скаргу до суду не надходили, що не перешкоджає її розгляду по суті.
Разом з тим, 01 січня 2023 року позивачем подано на адресу Шостого апеляційного адміністративного суду додаткові пояснення по справі №320/17085/21.
Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги на предмет законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, колегія суддів виходить з наступного.
Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що ОСОБА_1 на праві власності належить земельна ділянка з кадастровим номером 3222782600:05:032:0053, яка розташована за адресою: Київська область, Бучанський район, територія Колонщинської сільської ради. Право власності на земельну ділянку було набуте 14.12.2005, що підтверджується Державним актом серія ЯГ № 183249 від 29.08.2007.
07.05.2021 відповідачем прийнято розпорядження «Про розроблення детального плану території будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ-Коваль-Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ-Чоп (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області» № 51.
Наразі, дане розпорядження містить 9 пунктів, а саме:
1.Розробити детальний план території будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ-Чоп (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області.
2.Підготувати та укласти тристоронній договір на розроблення детального плану території між Бучанською районною державною адміністрацією, організацією, що має фахівців з відповідними кваліфікаційними сертифікатами та інвестором, визначеним відповідно до норм чинного законодавства.
3.Фінансування робіт із розроблення детального плану території здійснити згідно з вимогами статті 10 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
4.Повідомити через засоби масової інформації про розроблення містобудівної документації на місцевому рівні для розгляду та узагальнення пропозицій громадськості до проектної документації детального плану території.
5.Урахувати державні інтереси під час розроблення детального плану території.
6.Забезпечити проведення громадських слухань з метою врахування громадських інтересів при розробленні детального плану території.
7.Подати проект детального плану території на розгляд архітектурно-містобудівною радою згідно зі статтею 20 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
8.Розробнику подати розроблений у відповідності до вимог законодавства України детальний план території на затвердження до Бучанської районної державної адміністрації.
9.Контроль за виконанням цього розпорядження покласти на заступника голови адміністрації відповідно до розподілу обов`язків.
Розпорядження голови Бучанської районної державної адміністрації Київської області від 07.05.2021 № 51 оприлюднено 11.05.2021 на інформаційному стенді Бучанської районної державної адміністрації Київської області за адресою: 03115, місто Київ, проспект Перемоги, буд. 126 та в подальшому опубліковано на офіційному веб-сайті Бучанської районної державної адміністрації Київської області.
Згідно з накладною № 01/1 від 05.07.2021 розробник ДПТ передав замовнику Бучанській РДА на виконання укладеного договору текстові та графічні матеріали ДПТ, а також матеріали на електронних носіях «Детальний план території щодо будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - Чоп (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області».
09.07.2021 на веб-сайті Бучанської РДА, офіційних веб-сайтах Макарівської селищної ради, Дмитрівської сільської ради та Немішаївської селищної ради, офіційній сторінці facebook Бучанської РДА, та у районній газеті «Бучанські новини» (№ 27 (850) від 09.07.2021) опубліковано повідомлення про початок процедури громадських обговорень щодо розроблення містобудівної документації - «Детальний план території щодо будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - Чоп (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області».
23.07.2021 проведено громадські слухання щодо проекту «Детального плану території щодо будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - Чоп (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області» (протокол громадських слухань щодо врахування громадських інтересів при обговоренні проекту містобудівної документації від 23.07.2021).
За результатами розгляду зауважень та пропозицій громадськості визначено перелік пропозицій, які підлягають врахуванню/частковому врахуванню, а також обґрунтування відмови у врахуванні тих пропозицій, які не можна прийняти. Наведене підтверджено наявним в матеріалах справи «Результатами розгляду пропозиції громадськості, юридичних, фізичних осіб до проекту містобудівної документації «Детальний план території щодо будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ-Ковель-Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ-Чоп (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області», громадські обговорення проводилися з 09.07.2021 по 07.08.2021, а громадські слухання 23.07.2021.
Інформацію про оприлюднення інформації щодо врахування наданих зауважень та пропозицій опубліковано у газеті «Бучанські новини» від 20.08.2021 № 33, сторінка 11, та офіційному сайті Бучанської райдержадміністрації за посиланням: https://rada.info/upload/usersfiles/44014159/c7f03676ce8aldac5f3eb67afc70aab4.pdf.
31.08.2021 на засіданні архітектурно-містобудівної ради при Департаменті містобудування та архітектури Київської обласної державної адміністрації розглянуто «Детальний план території щодо будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - Чоп (М-06)(орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області».
За результатами розгляду висловлено пропозиції та рекомендації до проекту детального плану території, які в подальшому були прийняті до уваги розробником. 3 метою визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки Бучанською РДА отримано пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту документа державного планування загальнодержавного рівня від Департаменту екології та природних ресурсів Київської обласної державної адміністрації від 03.08.2021 № 06.2-02.2-09/3598/4468.
Повідомлення про оприлюднення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту документу державного планування - Детальний план території будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва розміщено 31.07.2021 у газетах «Нова доба» № 33 (43) від 31.07.2021 та Голос України № 143 (7643) від 31.07.2021 та на офіційному сайті Бучанської районної державної адміністрації Київської області.
Процедуру громадського обговорення Заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки, здійснено з 10.09.2021 по 24.09.2021.
12.10.2021 було прийнято рішення Немішаєвською селищною радою Бучанського району Київської області № 17-VIII-1 "Про затвердження Детального плану території будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - ЧОП (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області".
13.10.2021 було прийнято рішення Дмитрівською сільською радою Бучанського району Київської області № 1/13 "Про затвердження Детального плану території будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - ЧОП (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області".
28.10.2021 було прийнято рішення Макарівською селищною радою Бучанського району Київської області № 300-12-VIII "Про затвердження Детального плану території будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - ЧОП (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області".
Не погоджуючись з рішеннями відповідачів, позивач звернулася до суду з даним позовом.
          Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Вимогами ч. 1 ст. 12 Закону України «Про основи містобудування» від 16.11.1992 № 2780-XII, в редакції, чинній на час прийняття спірного рішення та вчинення дій (далі - Закон № 2780) передбачено, що до компетенції сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування на відповідній території належить затвердження відповідно до законодавства місцевих програм, генеральних планів відповідних населених пунктів, планів зонування територій, а за відсутності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території - детальних планів територій.
Так, ч. 4 ст. 13 Закону № 2780 передбачено, що до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у сфері містобудування належать: затвердження детальних планів територій за наявності затверджених в установленому законом порядку планів зонування території; визначення територій для містобудівних потреб; внесення пропозицій щодо встановлення і зміни меж населених пунктів відповідно до закону.
Приписами ст. 13 Закону № 2780 передбачено, що до компетенції місцевих державних адміністрацій в сфері містобудування належить прийняття рішень щодо: реалізації державної політики у сфері містобудування на відповідній території; планування територій на відповідному рівні; інформування населення про плани розміщення найважливіших містобудівних, промислових, енергетичних і транспортних комплексів; моніторингу забудови та іншого використання територій та інші. Визначено також, що місцеві державні адміністрації вирішують й інші питання у сфері містобудівної діяльності, визначені законом.
Відповідно до ст. 17 Закону № 2780 містобудівна документація - затверджені текстові і графічні матеріали, якими регулюється планування, забудова та інше використання територій (ч. 1). Розробка містобудівної документації здійснюється проектними організаціями, іншими юридичними особами, які мають ліцензії на виконання відповідних робіт, що видаються в порядку, встановленому законодавством (ч. 3). Види, склад, порядок розробки та затвердження містобудівної документації визначаються законодавством. Порядок проведення експертизи містобудівної документації визначається Кабінетом Міністрів України (ч. 4).
Приписами ст. 18 Закону № 2780 визначено, що реалізація містобудівної документації полягає у впровадженні рішень відповідних органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування при плануванні відповідних територій, комплексній забудові та реконструкції населених пунктів, проектуванні та будівництві об`єктів житлово-цивільного і виробничого призначення, систем транспортного та інженерного забезпечення, впорядкуванні і благоустрої територій.
Наразі, приписами Закону України «Про основи містобудування» передбачено розробку, затвердження, впровадження містобудівної документації.
Згідно з вимогами п. 3 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» № 3038-VI від 17.02.2011 (далі - Закон № 3038) детальний план території - містобудівна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.
Відповідно до ст. 14 Закону № 3038 рішення про розроблення схем планування території Автономної Республіки Крим, областей, районів або про внесення змін до них чи окремих їх розділів приймає Верховна Рада Автономної Республіки Крим, відповідна обласна або районна рада (ч. 1). Організація розроблення та внесення змін до схем планування території Автономної Республіки Крим, областей та районів здійснюється відповідно Радою міністрів Автономної Республіки Крим, обласними та районними державними адміністраціями (ч. 2). Замовником схем планування території Автономної Республіки Крим, областей та районів є Верховна Рада Автономної Республіки Крим, відповідні обласні та районні ради (ч. 3). Схеми планування території Автономної Республіки Крим, областей та районів затверджуються рішенням відповідних рад за умови здійснення стратегічної екологічної оцінки та отримання позитивного висновку державної експертизи (ч. 4). Склад, зміст, порядок розроблення містобудівної документації на регіональному рівні визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування (ч. 5).
Статтею 16 Закону № 3038 визначено, що планування територій на місцевому рівні здійснюється шляхом розроблення та затвердження генеральних планів населених пунктів, планів зонування територій і детальних планів території, їх оновлення та внесення змін до них.
Згідно з ст. 19 Закону № 3038 детальний план у межах населеного пункту уточнює положення генерального плану населеного пункту та визначає планувальну організацію і розвиток частини території. Детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації і функціонального призначення, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території населеного пункту, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці (ч. 1). Детальний план території за межами населених пунктів розробляється відповідно до схеми планування території (частини території) району та/або області з урахуванням обмежень використання приаеродромної території, встановлених відповідно до Повітряного кодексу України, та державних і регіональних інтересів. Розроблення детального плану території за межами населених пунктів та внесення змін до нього здійснюються на підставі розпорядження відповідної районної державної адміністрації, крім випадків, якщо законами встановлений інший порядок (ч. 2).
Вимоги до детального плану території визначені у ч. 4 ст. 19 Закону № 3038 визначає: 1) принципи планувально-просторової організації забудови; 2) червоні лінії та лінії регулювання забудови; 3) функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами і правилами; 4) містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території; 5) потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування; 6) доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови; 7) черговість та обсяги інженерної підготовки території; 8) систему інженерних мереж; 9) порядок організації транспортного і пішохідного руху; 10) порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі; 11) межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів (у разі відсутності плану зонування території).
Також, за приписами ч. 5 ст. 19 Закону № 3038, детальний план території складається із графічних і текстових матеріалів. Вимогами ч. 6 цієї статті передбачено, що склад, зміст, порядок розроблення та затвердження детального плану території визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування.
Приписами ч. 7 цієї статті визначено, що матеріали детального плану території не можуть містити інформацію з обмеженим доступом та бути обмеженими в доступі. Загальна доступність матеріалів детального плану території забезпечується відповідно до вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації" шляхом надання їх за запитом на інформацію, оприлюднення на веб-сайті органу місцевого самоврядування, у тому числі у формі відкритих даних, на єдиному державному веб-порталі відкритих даних, у місцевих періодичних друкованих засобах масової інформації, у загальнодоступному місці у приміщенні органу місцевого самоврядування.
Згідно з ч. 8 цієї статті детальний план території у межах населеного пункту розглядається і затверджується виконавчим органом сільської, селищної, міської ради протягом 30 днів з дня його подання, а за відсутності затвердженого в установленому цим Законом порядку плану зонування території - відповідною сільською, селищною, міською радою, крім випадків, передбачених цим Законом. Детальний план території в межах населеного пункту щодо земель державної власності, що підлягають передачі в оренду для цілей здійснення державно-приватного партнерства, зокрема концесії, розглядається і затверджується відповідною державною адміністрацією протягом 30 днів з дня його подання. У такому разі фінансування робіт з розробки детального плану територій може здійснюватися за рахунок коштів державного, місцевого бюджетів, бюджету Автономної Республіки Крим або коштів підприємств, установ, організацій, що належать до сфери управління концесієдавця, державного партнера, або за рахунок інших джерел, не заборонених законодавством. Детальний план території за межами населеного пункту розглядається і затверджується відповідною районною державною адміністрацією протягом 30 днів з дня його подання.
Відповідно до ч. 9 цієї ж статті детальний план території не підлягає експертизі.
Вимоги щодо діяльності та розгляду проектів містобудівної документації архітектурно-містобудівною радою викладені у ст. 20 Закону № 3038.
Приписами ст. 21 Закону № 3038 визначено порядок і процедуру проведення громадського обговорення щодо врахування громадських інтересів.
Визначено, що громадському обговоренню підлягають розроблені в установленому порядку проекти містобудівної документації на місцевому рівні: генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій, детальні плани територій (ч. 1).
Затвердження на місцевому рівні містобудівної документації, зазначеної у частині першій цієї статті, без проведення громадського обговорення проектів такої документації забороняється (ч. 2).
За приписами ч. 3 ст. 21 Закону № 3038 замовники містобудівної документації зобов`язані забезпечити: 1) оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні з прогнозованими правовими, економічними наслідками та наслідками для довкілля, у тому числі для здоров`я населення; 2) оприлюднення проектів містобудівної документації на місцевому рівні, пояснювальної записки, розділу "Охорона навколишнього природного середовища" або звіту про стратегічну екологічну оцінку на своїх офіційних веб-сайтах, а також вільний доступ до такої інформації громадськості; 3) реєстрацію, розгляд та врахування пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 4) проведення громадських слухань щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні; 5) узгодження спірних питань між громадськістю і замовниками містобудівної документації на місцевому рівні через погоджувальну комісію; 6) оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні.
Оприлюднення прийнятих рішень щодо розроблення містобудівної документації на місцевому рівні, проектів містобудівної документації на місцевому рівні є підставою для подання пропозицій громадськості замовнику містобудівної документації (ч. 4).
Пропозиції громадськості подаються у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, який не може становити менш як 30 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні. Пропозиції, подані після встановленого строку, не розглядаються (ч. 5).
Громадські слухання щодо проектів містобудівної документації на місцевому рівні проводяться у строк, визначений для проведення процедури громадського обговорення, але не раніше 10 днів з дня оприлюднення проекту містобудівної документації на місцевому рівні   (ч. 6).
Для розгляду спірних питань, що виникають у процесі громадського обговорення, може утворюватися погоджувальна комісія (ч. 7).
Оприлюднення результатів розгляду пропозицій громадськості до проектів містобудівної документації на місцевому рівні здійснюється у двотижневий строк з дня їх прийняття шляхом опублікування в засобах масової інформації, що поширюються на відповідній території, а також розміщення таких рішень на офіційних веб-сайтах замовників містобудівної документації. Особи, які оприлюднюють проекти містобудівної документації на місцевому рівні, є відповідальними за їх автентичність (ч. 8). Фінансування заходів щодо врахування громадських інтересів здійснюється за рахунок замовників містобудівної документації (ч. 9).
Порядок проведення громадських слухань проектів містобудівної документації на місцевому рівні визначає Кабінет Міністрів України (ч. 10).
Відповідно до вимог ч. 4 ст. 25 Закону № 3038 узгодження питань щодо забудови визначених для містобудівних потреб територій суміжних територіальних громад здійснюється на підставі відповідних угод, відображається у схемах планування зазначених територій та генеральних планах населених пунктів.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що наведеними вимогами Закону № 3038-VI чітко передбачено, що організація розроблення схем планування території районів здійснюється районними державними адміністраціями (ч. 2 ст. 14); розроблення детального плану території за межами населених пунктів здійснюються на підставі розпорядження відповідної районної державної адміністрації (ч. 2 ст. 19).
Разом з тим, колегія суддів враховує, що пунктом 37 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» вiд 21.05.1997 №280/97-ВР (далі - Закон № 280/97) передбачено, що до виключної компетенції сесії сільських, селищних, міських рад належить прийняття рішень про організацію територій і об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення та інших територій, що підлягають особливій охороні.
Відповідно до вимог п.п. 6 п. а ч. 1 ст. 31 Закону № 280/97 до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належать підготовка і подання на затвердження ради відповідних місцевих містобудівних програм, генеральних планів забудови населених пунктів, іншої містобудівної документації.
Порядок проведення громадських слухань щодо врахування громадських інтересів під час розроблення проектів містобудівної документації на місцевому рівнім затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 25.05.2011 № 555 (далі - Порядок).
Відповідно до вимог п. 5 даного Порядку, повідомлення про початок процедури розгляду та врахування пропозицій громадськості у проекті містобудівної документації має містити: інформацію про мету, склад та зміст містобудівної документації, викладену у скороченій та доступній для широкої громадськості формі; основні техніко-економічні показники, зокрема графічні матеріали, що відображають зміст містобудівної документації; відомості про замовника та розробника проектів містобудівної документації та підстави для їх розроблення; інформацію про місце і строки ознайомлення з проектом містобудівної документації; інформацію про посадову особу органу місцевого самоврядування, відповідальну за організацію розгляду пропозицій; відомості про строк подання і строк завершення розгляду пропозицій; інформацію стосовно запланованих інформаційних заходів (презентація, прилюдне експонування, телевізійні програми, публічні конференції тощо). Осіб, які забезпечують роботу з розгляду пропозицій громадськості, призначає орган місцевого самоврядування. Зазначені особи є відповідальними за автентичність проектів містобудівної документації.
Щодо доводів позивача, що наявні картографічні матеріали ДПТ не пройшли процедуру стратегічної екологічної оцінки, колегія суддів враховує наступне.
Так, матеріали справи свідчать, що 31.08.2021 на засіданні архітектурно-містобудівної ради при Департаменті містобудування та архітектури Київської обласної державної адміністрації було розглянуто вказаний ДПТ.
При цьому, колегія суддів зазначає, що з метою визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки Бучанською РДА отримано пропозиції до заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту документа державного планування загальнодержавного рівня від Департаменту екології та природних ресурсів Київської обласної державної адміністрації від 03.08.2021 № 06.2-02.2-09/3598/4468. 
Також, повідомлення про оприлюднення заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки проекту документу державного планування - Детальний план території будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва розміщено 31.07.2021 у газетах «Нова доба» №33 (43) від 31.07.2021 та Голос України № 143 (7643) від 31.07.2021 та на офіційному сайті Бучанської районної державної адміністрації Київської області.
Отже, передбачувану процедуру громадського обговорення Заяви про визначення обсягу стратегічної екологічної оцінки, здійснено з 10.09.2021 по 24.09.2021.
Щодо того, що спірні рішення не містять жодного пункту, який би стосувався процедури проведення стратегічної екологічної оцінки, колегія суддів враховує наступне.
Так, ст. 19 Закону № 3038 визначено, що детальний план території підлягає стратегічній екологічній оцінці, а приписами ст. 14 цього ж закону визначено, що схеми планування територій затверджуються місцевими радами лише за умови наявності стратегічної екологічної оцінки.
Таким чином, за наведених обставин вказані позивачем можливі порушення щодо проведення стратегічної екологічної оцінки не є предметом спору у цій адміністративній справі і не входить до предмету доказування у даній справі. 
Тобто наведені позивачем на його думку порушення законодавства стосовно того, що наявні картографічні матеріали ДПТ не пройшли процедуру стратегічної екологічної оцінки, можуть бути предметом окремого звернення до суду. 
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що у даній справі вказані позивачем доводи та аргументи не утворюють підстав для визнання протиправним та скасування спірних рішень, а в іншій частині вони стосуються іншого предмету позову та виходять за межі розгляду даної справи.
Щодо тверджень позивача, що затверджений детальний план забудови вказаної дороги, повністю пролягатиме по земельній ділянці позивача, колегія суддів зазначає наступне.
Містобудівна документація - це самий масивний об`єм всіх матеріалів, пов`язаних з землею та об`єктами нерухомості. 
Так, до її складу входить безліч окремих документів. Серед них є і детальний план території - це найперший документ для процедури проектування. Причому, проектуватися може що завгодно - і цілі житлові масиви, квартали, окремі будівлі житлового та нежитлового призначення, інженерні конструкції, і об`єкти інфраструктури. Він знадобиться також у разі вирішення земельних питань, наприклад, відведення конкретної ділянки. За допомогою детального плану території можна визначити розвиток конкретної місцевості і її планувальну організацію. 
Наразі, Законом № 3038 визначено поняття детальний план території - це одночасно містобудівна документація на місцевому рівні та землевпорядна документація, що визначає планувальну організацію та розвиток території.
При цьому, детальним планом території визначаються: принципи планувально-просторової організації забудови; червоні лінії та лінії регулювання забудови; функціональне призначення, режим та параметри забудови однієї чи декількох земельних ділянок, розподіл територій згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами; містобудівні умови та обмеження (у разі відсутності плану зонування території) або уточнення містобудівних умов та обмежень згідно із планом зонування території; потребу в підприємствах і закладах обслуговування населення, місце їх розташування; доцільність, обсяги, послідовність реконструкції забудови; черговість та обсяги інженерної підготовки території; систему інженерних мереж; порядок організації транспортного і пішохідного руху; порядок комплексного благоустрою та озеленення, потребу у формуванні екомережі; межі прибережних захисних смуг і пляжних зон водних об`єктів (у разі відсутності плану зонування території).
Крім того, детальний план території дає можливість: передачі (надання) земельних ділянок із земель комунальної власності у власність або користування фізичним і юридичним особам для містобудівних потреб; зміни цільового призначення земельної ділянки, відповідного детальному плану території; дає визначення зонування населених пунктів (визначення вільних ділянок); дає можливість відведення землі, проведення землевпорядних робіт, деталізації тереторії, ділянок, вулиць і планування забудови; для визначення прибудинкової території власників ОСББ, для розподілу територій, щоб визначити хто є власником; для забудовників детальний план території показує потенційні площі для будівництва;
Таким чином, детальний план розробляється з метою визначення планувальної організації, просторової композиції і параметрів забудови та ландшафтної організації кварталу, мікрорайону, іншої частини території, призначених для комплексної забудови чи реконструкції, та підлягає стратегічній екологічній оцінці.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що затверджений детальний план території будівництва Великої кільцевої автомобільної дороги навколо м. Києва від автомобільної дороги Київ - Ковель - Ягодин (М-07) до автомобільної дороги Київ - ЧОП (М-06) (орієнтовною площею 285 га) на території Бучанського району Київської області не порушує права позивача, оскільки спірні рішення не обумовлюються почоток будівництва, а лише є одним з етапів підготовки до будівництва.
Разом з тим, колегія суддів враховує, що відповідно до статті 55 Конституції України кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно із пунктом 8 частини першої статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України позивач - особа, на захист прав, свобод та інтересів якої подано позов до адміністративного суду, а також суб`єкт владних повноважень, на виконання повноважень якого подано позов до адміністративного суду.
Частиною першою статті 5 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси, і просити про їх захист.
Відтак, завдання адміністративного судочинства полягає у захисті саме порушених прав особи у публічно-правових відносинах, що звернулася до суду з позовом.
Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні і конституційному поданні щодо тлумачення частини другої статті 55 Конституції України, в Рішенні від 14 грудня 2011 року у справі № 19-рп/2011 зазначив, що особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист.
Отже, обов`язковою умовою надання правового захисту судом є наявність відповідного порушення суб`єктом владних повноважень прав, свобод або інтересів особи на момент її звернення до суду. Порушення має бути реальним, стосуватися (зачіпати) зазвичай індивідуально виражених прав чи інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.
Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у звичайних законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.
З огляду на зазначене, вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у наявності у особи, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу, встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.
Тобто, обов`язковою умовою судового захисту є наявність порушених прав та охоронюваних законом інтересів безпосередньо позивача з боку відповідача, зокрема, наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.
Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судом рішення про відмову в позові.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 03.07.2018 у справі №826/16634/16, від 05.09.2018 у справі №826/8956/17 та від 12.06.2018 у справі №826/4406/16, яка в силу вимог частини п`ятої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України повинна враховуватись судом при виборі і застосуванні норм права.
Водночас, зі змісту позовних вимог не вбачається, яким чином порушені права позивача рішеннями від 12.10.2021, від 13.10.2021 та від 28.10.2021.
З огляду на викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо відсутності правових підстав для задоволення позовних вимог.
Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції ґрунтується на всебічному, повному та об`єктивному розгляді всіх обставин справи, які мають значення для вирішення спору, відповідає нормам матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, викладених у зазначеному рішенні, у зв`язку з чим підстав для його скасування не вбачається.
Інші доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
Крім іншого, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Приписи ст. 316 КАС України визначають, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Керуючись ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАСУ країни, суд,-

П О С Т А Н О В И В :
          Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
          Рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 липня 2023 року залишити без змін.
          Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328, 329 КАС України.
          
          Головуючий суддя                                                            А.Б. Парінов

          Судді:                                                                                О.О. Беспалов

                                                                                          В.Ю. Ключкович

(судове рішення виготовлено 31.12.2024)