СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 січня 2025 року                      м. Харків                  Справа № 922/2564/24  

          Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючий суддя Білоусова Я.О., суддя Здоровко Л.М. , суддя  Пуль О.А.
розглянувши у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Українська залізниця" (вх.№2605 Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 18.10.2024 у справі №922/2564/24 (прийняте у приміщенні Господарського суду Харківської області суддею Калантай М.В., повне рішення складено 29.10.2024) 
за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця", м.Київ,
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Стабія", м.Харків,
про стягнення 34 453,31 грн,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "Українська залізниця" звернулося до Господарського суду Харківської області з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Стабія" 34 453,31 грн штрафу за поставку товару неналежної якості за договором закупівлі №ОД/НХ-23-205НЮ від 25.04.2023. 
Рішенням Господарського суду Харківської області від 18.10.2024 у задоволенні позову відмовлено.
Рішення суду обґрунтовано тим, що сторонами договору закріплено, що гарантійні зобов`язання постачальника товару визначаються у відповідності до умов договору та документації на відповідний товар, які у даному випадку не передбачали гарантійного строку експлуатації, а містили вказівку лише на гарантійний строк зберігання. Так, відповідно до змісту пунктів 7.1-7.2 розділу "Гарантії виробника" ТУ У 31.6-14111810-001-2004 виробник гарантує відповідність якості щіток вимогам цих ТУ за дотримання споживачем наведених в них умов транспортування, зберігання та експлуатації. Гарантійний термін зберігання щіток - три роки з моменту приймання ВТК з урахуванням вимог п. 1.3.5. щодо зберігання. Будь-які інші (відмінні від зберігання) гарантійні терміни на електрощітки в ТУ У31.6-14111810-001-2004 виробника відсутні. З умов пункту 2.3. договору, що був підписаний за наслідками акцепту тендерної пропозиції відповідача, вбачається, що сторони не встановлювали гарантійного строку експлуатації на товар, а тим більше не прирівнювали його до гарантійного строку зберігання. Сторони, при укладанні договору, визначили, що вказані строки визначаються виключно відповідно до ТУ У 31.6-14111810-001-2004. Жодних додаткових вказівок з цього приводу сторони не наводили. Суд погодився з доводами відповідача про те, що довідка про товар передбачає гарантійний строк зберігання на товар - 36-ть календарних місяців "згідно НТД (нормативно-технічній документації) виробника (ТУ…)"; натомість, графа "гарантійний строк експлуатації" містить помітку: "х"/ "згідно НТД виробника (ТУ…)", тобто не надається. Відтак, як зазначено судом, посилання позивача на те, що сторони окремо передбачили, що гарантійний строк експлуатації на товар дорівнює визначеному у ТУ строку зберігання не відповідає умовам договору.
Акціонерне товариство "Українська залізниця" з рішенням суду першої інстанції не погодилось та звернулось до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Харківської області від 18.10.2024 у справі №922/2564/24 скасувати, ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити. Судові витрати покласти на ТОВ "Стабія".
Скарга обґрунтована тим, що суд першої інстанції, під час з`ясування обставин у справі, не встановлював період введення в експлуатацію поставленого товару та період, протягом якого товар зберігався на складах замовника у локомотивних депо. Тобто, Господарський суд Харківської області, ухвалюючи оскаржуване рішення, не досліджував такий факт як: чи відбулося пошкодження електрощіток під час зберігання товару, через неякісне виготовлення таких та яке неможливо було виявити під час отримання та зберігання, що у подальшому призвело до пошкодження електрощіток під час їх експлуатації. Суд першої інстанції помилково не встановлював період, у який виникли та чим зумовлені, виявлені під час експлуатації, пошкодження товару: чи існували такі пошкодження, які не могли бути виявлені, на момент поставки товару, чи такі пошкодження сталися через неналежне зберігання; чи такі пошкодження, при належному зберіганні, зумовили подальші пошкодження під час експлуатації.
Відповідно до абз.1 ч.10 ст.270 ГПК України апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
За приписами ч.13 ст.8 ГПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 13.11.2024 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Українська залізниця" (вх.№2605 Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 18.10.2024 у справі №922/2564/24 та ухвалено здійснити її розгляд у порядку письмового провадження без виклику та повідомлення учасників справи. Встановлено відповідачу строк до 29.11.2024 для подання відзиву на апеляційну скаргу з доказами його надсилання апелянту. Встановлено учасникам справи строк до 29.11.2024 для подання заяв, клопотань, тощо. 
29.11.2024 до суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№15321 від 02.12.2024), в якому останній проти апеляційної скарги заперечує, просить залишити без задоволення апеляційну скаргу АТ «Українська залізниця», а рішення Господарського суду Харківської області від 18.10.2024 у справі № 922/2564/24 - без змін, посилаючись на те, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку з приводу того, що у спірних правовідносинах не встановлено гарантійного строку експлуатації на поставлений товар. З огляду на те, що електрощітки, за свідченням самого ж апелянта, перебували в експлуатації, обов`язок доведення того, що недоліки чи їх причини виникли до передачі йому товару покладається саме на скаржника, а не на відповідача. Скаржник самостійно повідомляв суду 1 інстанції інформацію з приводу того, що пошкодження електрощіток було виявлено “на тягових електричних двигунах”. Тобто, на момент пошкодження електрощітки знаходилися в експлуатації на двигунах, а не на зберіганні. Допуск до експлуатації та надходження в експлуатацію відповідних електрощіток на рухомому складі підтверджується у повідомленні про виклик представників відповідача, акті про фактичну якість і комплектність продукції від 05.01.2024, акті про фактичну якість і комплектність продукції від 14.02.2024. Тобто, на момент складання листів про виклик представників постачальника, скаржник в повній мірі усвідомлював, що пошкодження електрощіток, про які він зазначав у виклику, наступили після відправлення товару відповідача в експлуатацію.  Комісія при складанні акту від 05.01.2024 та акту від 14.02.2024: в пункті 25.3. встановила відсутність одиниць товару, що не відповідають вимогам нормативної документації або договору поставки щодо якості; в пункті 30 “Висновки комісії щодо причин виявлених недоліків продукції і їх усунення” в обох актах не зазначила причин виникнення “дефектів” (як того вимагає п.п. н) п. 29 Інструкції П-7), а констатувала пошкодження електрощіток до стану руйнування в процесі експлуатації та вилучення з експлуатації. Висновки в пункті 30 також не містять інформації, яка могла б свідчити про постачання товару неналежної якості. Звертає увагу суду на те, що акти від 05.01.2024 та від 14.02.2024 не містять інформації не тільки «щодо причин виявлених недоліків продукції» (як того вимагає форма акту), а й взагалі жодної інформації, яка могла б свідчити про постачання товару неналежної якості.
Дослідивши матеріали справи, викладені в апеляційній скарзі доводи та вимоги, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, 25 квітня 2023 року за результатами процедури закупівлі, оголошеної на сайті Уповноваженого органу, №UA-2023-03-14-012349-a, між АТ "Укрзалізниця" в особі регіональної філії "Одеська залізниця" АТ "Укрзалізниця", як покупцем, та ТОВ "Стабія", як постачальником, укладено договір закупівлі №ОД/НХ-23-205НЮ, відповідно до умов якого постачальник зобов`язався поставити та передати у власність покупцю товар, відповідно до специфікації №1 (додаток №1), що є невід`ємною частиною цього договору, а покупець зобов`язався прийняти та оплатити цей товар на умовах цього договору.
Відповідно до п.1.2 договору найменування товару: електрощітки.
Згідно з п.1.3 договору виробник товару: ТОВ фірма “ЛЕГ”, м.Харків, Україна.
Пунктом 1.4 договору передбачено, що кількість, асортимент, марка товару визначаються у специфікації №1 до цього договору.
Згідно з п.2.3 договору постачальник гарантує якість товару, що постачається протягом:
- Гарантійного строку експлуатації згідно ТУ У 31.6-14111810-001-2004; 
- Гарантійного строку зберігання - 36 місяців згідно ТУ У 31.6-14111810-001-2004.
Гарантійні строки експлуатації та зберігання на товар встановлюється в будь-якому випадку не меншими, ніж встановлено нормативно-технічною документацією та виробником.
Відповідно до п. 2.5 договору при виявленні невідповідності кількості та/або якості, та/або комплектності, та/або асортименту товару виклик представника постачальника для участі у прийманні товару та складання акта про фактичну якість і комплектність продукції є обов`язковим.
Товар, якість якого не відповідає умовам цього договору та/або щодо якого постачальником не надано або надано не в повному обсязі документи, передбачені п. 2.2 цього договору, не приймається покупцем до врегулювання питання сторонами.
Пунктом 2.6 договору встановлено, що при виявленні виробничих дефектів у гарантійні строки експлуатації та зберігання, виклик представника постачальника для складання двостороннього акта є обов`язковий.
Повідомлення про виклик представника постачальника направляється електронним листом із накладенням ЕЦП на електронну адресу постачальника сканованої копії відповідного повідомлення у форматі PDF або в будь-якому іншому форматі, який забезпечує можливість ознайомлення зі змістом документу, або у інший спосіб, передбачений п. 4.5 цього договору (п. 2.7 договору).
За змістом  п. п. 2.8-2.10 договору постачальник зобов`язується за свій рахунок та власними силами усунути недоліки або замінити неякісний товар.
Строк усунення недоліків або заміни товару в межах гарантійних строків експлуатації та зберігання становить не більше 20 (двадцяти) робочих днів з дня підписання відповідного акта.
Після усунення недоліків товару гарантійний строк продовжується на період, протягом якого товар не використовувався. Зазначений період обчислюється з дня звернення покупця з вимогою про усунення недоліків товару до дня усунення недоліків або заміни товару постачальником.
На підставі п. 2.12 договору приймання покупцем товару за кількістю, якістю, комплектністю та асортиментом не позбавляє покупця права у встановленому порядку пред`являти постачальнику претензії у зв`язку з недоліками поставленого товару, які будуть виявлені в ході використання.
Згідно з п. 4.1 договору постачальник здійснює поставку товару на склад покупця (65098, м. Одеса, вул. Степна, 2) на умовах DDP відповідно до  Інкотермс  у редакції 2020 року. У випадку наявності розбіжностей між умовами цього договору та правилами  Інкотермс  у редакції 2020 року, умови цього договору матимуть перевагу.
Відповідно до п.4.2 договору поставка товару проводиться партіями протягом строку дії договору тільки на підставі наданої письмової рознарядки покупця, яка вважається дозволом на поставку та є підтвердженням готовності покупця до приймання товару. Строк поставки товару протягом 10 (десяти) робочих днів з моменту надання письмової рознарядки покупцем. Право власності на товар переходить до покупця з дати поставки товару.
Згідно з п.4.6 договору датою поставки товару вважається дата підписання сторонами видаткової накладної.
Відповідно до п. 5.2 договору приймання товару за якістю здійснюється у порядку, встановленому інструкцією  “Про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання за якістю”, затвердженої постановою Держарбітражу при Раді Міністрів СРСР від 25.04.1966 № П-7 та відповідно до вимог стандартів АТ  “Укрзалізниця”  СТП-10-001:2016  “Якість і безпека продукції. Вхідний контроль. Основні положення”, СТП-10-002:2016  “Якість і безпека продукції. Вхідний контроль. Правила проведення вхідного контролю”  (дані стандарти є загальнодоступними та розміщені на офіційному сайті АТ  “Укрзалізниця”).
Пунктом 5.5 договору визначено, що товаросупровідні документи повинні надаватися покупцю в оригіналі одночасно з прийманням-передачею товару.
За умовами п. 9.3.2 договору за поставку товару неналежної якості, комплектності або асортименту, постачальник сплачує покупцю штраф у розмірі 20% від вартості поставленого неякісного, некомплектного товару або товару неналежного асортименту, при цьому власними силами та засобами замінює неякісний, некомплектний товар або товар неналежного асортименту.
В рамках наведеного договору між сторонами складено та підписано специфікацію № 1 до договору, згідно якої товаром є електрощітки ЕГ61А 2 (12,5х32х57) мм в кількості 21 500 шт. на загальну суму 3  882 384,00 грн, в тому числі ПДВ.
Як зазначено в позовній заяві, 05.09.2023 позивач направив письмову рознарядку за вих. №НХ-08/2468 на поставку електрощітки ЕГ-61А у кількості 7000 шт., на суму 1 264 032,00 грн, на електронну адресу відповідача.
07.09.2023 відповідачем було поставлено електрощітку ЕГ-61А у кількості 7000 шт., на суму 1 264 032,00 грн, згідно видаткової накладної №18.
13.10.2023, як зазначає позивач, він направив електрощітку ЕГ-61А у кількості 3000 шт. до Локомотивного депо Подільськ, відповідно видаткової накладної №НХГ4/23-281. Електрощітка ЕГ-61А у кількості 4000 шт. була направлена до Локомотивного депо Знам`янка за накладною-вимогою №НХЗч23-237 від 11.10.2023.
28.12.2023 позивачем на адресу відповідача було направлено лист №НХ-08/5838 про виклик представника постачальника до ВП "Локомотивне депо Знам`янка" на 05.01.2024 для вирішення питання, подальшого приймання продукції та складання акту про фактичну якість і комплектність, в якому позивач повідомив, що з 07.12.2023 по 27.12.2023 зафіксовано 31 випадок несправностей тягових електричних двигунів, а саме: руйнування електричних щіток з випадінням струмоведучих шунтів з наступним їх зависанням у вікні щіткотримачів; перекид електричної дуги по колекторно-щітковому апарату тягового електричного двигуна типу НБ-418К6.
05.01.2024 у ВП "Локомотивне депо Знам`янка" за участю представника виробника ТОВ фірма "ЛЕГ" було складено акт про фактичну якість і комплектність продукції, відповідно до п.30 якого причиною несправностей тягових електричних двигунів стало руйнування електрощіток щіткотримача, що призвело до відсутності натискання на дані щітки та початку іскріння у вікнах щіткотримача та як наслідок перекиду електричної дуги по елементам колекторно-щіткового вузла. Дані ТЕД були обладнані електрощітками ЕГ61А 2 (12,5*32*57) у кількості 810 шт., виробництва ТОВ фірма "ЛЕГ". Електрощітки ЕГ61А 2 (12,5*32*57) у кількості 810 од., станом на дату складання замінені на нові.
Акт підписано представниками ТОВ фірма "ЛЕГ" з урахуванням окремої думки, відповідно до якої: 
"1. На момент огляду електрощітки в кількості 810 штуки були вилучені з двигуна електровозу; 
2. На момент огляду електрощіток було встановлено, що вказані в пункті 30 акту пошкодження не пов`язані зі станом електрощіток та їх загальними якісними характеристиками на момент приймання-поставки; 
3. Пошкодження електрощіток (товару), за якими його вилучено з експлуатації та що зазначені в пункті 30 акту, не є притаманними виключно електрощіткам та щіточно-контактному апарату; 
4. В процесі огляду наданої кількості товару, спільною комісією було виявлено наявність сколів на робочій поверхні електрощіток з одночасним послабленням шунтів у щітках. При детальному візуальному огляді електрощіток було встановлено, що за характером перелічених наявних пошкоджень причиною їх виникнення є висока амплітуда коливань у внутрішній частині двигунів (вібрація та удари в процесі роботи). Колектори вказаних двигунів електровозу, як і самі двигуни, до огляду представникам постачальника не надавались; 
5. Зважаючи на обставини, слід зауважити, що перелічені негативні впливи (вібрація та удари в процесі роботи), подальше пошкодження щіток та, як наслідок, незадовільна комутація, є основними факторами перекиду електричної дуги по елементам колекторно-щіткового вузлата виникнення надмірного електроерозійного впливу на робочу поверхню щітки. Вказані фактори, поєднані з високою амплітудою коливань у внутрішній частині двигуна, підвищеним рівнем вібрації на колекторно-щіточному апараті та понаднормовими ударними навантаженнями на ТЕД стали причиною виявлених пошкоджень електрощіток. Виникнення незадовільної комутації може бути пов`язано з проведенням робіт по встановленню комплекта електрощіток; 
6. Таким чином, зважаючи на характер пошкоджень продемонстрованих представниками замовника електрощіток, їх причиною є наявність негативних умов роботи електродвигуна. За характером наявних сколів, перегрівів та послаблені, шунтів вбачається, що причиною їх виникнення є: 
- понаднормові навантаження на електродвигуни електровозів; 
- надмірний електроерозійний вплив на робочу поверхню електрощіток (внаслідок незадовільної комутації, пов`язаної з роботами по встановленню комплекта електрощіток) поєднаний з високою амплітудою коливань у внутрішній частині двигуна, підвищеним рівнем вібрації на колекторно-щіточному апараті та понаднормовими ударними навантаженнями на ТЕД. 
Таким чином, пошкодження, на яких наголошують представники замовника, в пункті 30 акту, могли виникнути виключно за наявності наведених вище факторів.
На думку представників виробника товару, вищезазначене свідчить про пов`язаність пошкоджень наданих до огляду електрощіток з чинниками та факторами, не пов`язаними з якісними характеристиками товару, виробленого ТОВ фірма "ЛЕГ". Це, в свою чергу, виключає наявність порушень виробником зобов`язань щодо поставки товару належної якості за договором поставки з ТОВ "Стабія", а, як наслідок, відповідність товару вимогам щодо якості за договором поставки №ОД/МХ-23-205 НЮ від 25.04.2023".
Як зазначено в позові, під час комісійного огляду тягових електродвигунів у Локомотивному депо Подільськ було виявлено сколи робочих поверхонь електрощіток у тягових електродвигунах електровозу 2ЕЛ5№005, через що, 09.02.2024 було направлено виклик №НХ-08/1232 представника постачальника до ВП "Локомотивне депо Подільськ" на 14.02.2024 для вирішення питання, подальшого приймання продукції та складання акту про фактичну якість і комплектність.
14.02.2024 у Локомотивному депо Подільськ за участю представника виробника ТОВ фірма "ЛЕГ" було складено акт про фактичну якість і комплектність, відповідно п. 30 якого причиною виявлених недоліків продукції є: електрощітки ЕГ-61А 2х (12,5x32x57мм) у загальній кількості 144 од. відповідно п. 2.8, 2.9 договору поставки №ОД/НХ-23205/НЮ від 25.04.2023 у зв`язку з виявленими дефектами: сколи на робочій поверхні більше 10%, нагрів шунтів на електрощітках по всій довжині, підлягають заміні постачальником ТОВ фірма "Стабія" у термін 20 днів за свій рахунок. Станом на день складання акту електрощітка ЕГ-61А 2х(12,5x32x57) мм в кількості 144 шт. замінена ТОВ фірма "ЛЕГ" на нову. На думку представників виробника - ТОВ фірма "ЛЕГ" вихід з ладу електрощіток не є притаманним лише цієї продукції. Для можливості виключення або підтвердження впливу різних факторів (стан електрощіток, стан електродвигуна та інше), ТОВ фірма "ЛЕГ" відбирає зразки для лабораторних та стендових досліджень.
Позивач зазначає, що 06.03.2024 він направив відповідачу претензію за вих.№НХ-08/2066, в якій посилаючись на те, що за договором було поставлено товар неналежної якості, вимагав сплатити штраф у розмірі 34  453,31 грн згідно з п.9.3.2 договору.
Наведені обставини і стали підставою для звернення позивача до суду з даним позовом.
Колегія суддів дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, правильність застосування місцевим господарським судом норм процесуального та матеріального права в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до висновку про відмову у задоволенні апеляційної скарги виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст.11 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.
Пунктом 1 ч.2 ст.11 ЦК України визначено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Згідно з ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
Статтею 629 ЦК України передбачено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Згідно із ст.526 ЦК України, яка кореспондується з ч.1 ст.193 Господарського кодексу України (далі - ГК України), зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з ч.1 ст.626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Статтею 627 ЦК України передбачено, що відповідно до ст.6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Укладений між сторонами договір за правовою природою є договором поставки.
Відповідно до частин 1, 2 ст.712 ЦК України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.
До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.
Відповідно до ст.655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Статтею 673 ЦК України встановлено, що продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Якщо продавець при укладенні договору купівлі-продажу був повідомлений покупцем про конкретну мету придбання товару, продавець повинен передати покупцеві товар, придатний для використання відповідно до цієї мети. У разі продажу товару за зразком та (або) за описом продавець повинен передати покупцеві товар, який відповідає зразку та (або) опису. Якщо законом встановлено вимоги щодо якості товару, продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, який відповідає цим вимогам. Продавець і покупець можуть домовитися про передання товару підвищеної якості порівняно з вимогами, встановленими законом.
Пунктом  2.1 договору сторони узгодили, що  постачальник повинен поставити покупцю товар, якість якого відповідає нормативно-технічним документам та характеристикам, зазначеним у специфікації № 1 (додаток № 1), а саме ТУ У 31.6-14111810-001-2004, креслення АСВН.685274.001СК.
Пунктом 2.2 договору передбачено, що підтвердженням якості та відповідності товару з боку постачальника є такі документи: декларація про відповідність, паспорт (сертифікат якості), які надаються покупцю разом з товаром.
Абзацом 2 п. 2.5 договору передбачено, що товар, якість якого не відповідає умовам цього договору та/або щодо якого постачальником не надано або надано не в повному обсязі документи, передбачені п. 2.2 цього договору, не приймається покупцем до врегулювання питання сторонами.
Пунктами 4.2, 4.6 договору передбачено, що право власності на товар переходить до покупця з дати поставки товару (абзац 3 пункту 4.2 договору). Датою поставки товару вважається дата підписання сторонами видаткової накладної.
На виконання умов договору, відповідачем за видатковою накладною №18 від 07.09.2023 поставлено позивачу електрощітку ЕГ61А 2 (12,5х32х57) мм в кількості 7000 шт. загальною вартістю 1  264  032,00 грн, в тому числі ПДВ.
Доказів наявності у позивача будь-яких претензій стосовно якості поставленого товару або ненадання документів, передбачених п. 2.2 договору, матеріали справи не містять.
Таким чином, відповідач належним чином виконав взяті на себе зобов`язання за договором. За асортиментом, кількістю та якістю поставлений товар відповідав умовам специфікації № 1 та письмовій рознарядці позивача.
З моменту отримання товару за видатковою накладною №18 від 07.09.2023 право власності на товар перейшло до позивача.
Згідно зі ст.675 ЦК України товар, який продавець передає або зобов`язаний передати покупцеві, має відповідати вимогам щодо його якості в момент його передання покупцеві, якщо інший момент визначення відповідності товару цим вимогам не встановлено договором купівлі-продажу. Договором або законом може бути встановлений строк, протягом якого продавець гарантує якість товару (гарантійний строк). Гарантія якості товару поширюється на всі комплектуючі вироби, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до ст.676 ЦК України гарантійний строк починається з моменту передання товару покупцеві, якщо інше не встановлено договором купівлі-продажу. Гарантійний строк, встановлений договором купівлі-продажу, продовжується на час, протягом якого покупець не міг використовувати товар у зв`язку з обставинами, що залежать від продавця, до усунення їх продавцем.
Статтею 679 ЦК України передбачено, що продавець відповідає за недоліки товару, якщо покупець доведе, що вони виникли до передання товару покупцеві або з причин, які існували до цього моменту. Якщо продавцем надані гарантії щодо якості товару, продавець відповідає за його недоліки, якщо він не доведе, що вони виникли після його передання покупцеві внаслідок порушення покупцем правил користування чи зберігання товару, дій третіх осіб, випадку або непереборної сили.
Частиною 1 ст. 269 ГК України передбачено, що строки і порядок встановлення покупцем недоліків поставлених йому товарів, які не могли бути виявлені при звичайному їх прийманні, і пред`явлення постачальникові претензій у зв`язку з недоліками поставлених товарів визначаються законодавством відповідно до цього Кодексу.
Відповідно ч. 3 ст. 269 ГК України гарантійний строк експлуатації обчислюється від дня введення виробу в експлуатацію, але не пізніше одного року з дня одержання виробу покупцем (споживачем), а щодо виробів народного споживання, які реалізуються через роздрібну торгівлю, - з дня роздрібного продажу речі, якщо інше не передбачено стандартами, технічними умовами (у разі наявності) або договором.
Частинами 5, 6, 7 ст. 269 ГК України передбачено, що постачальник (виробник) гарантує якість товарів у цілому. Гарантійний строк на комплектуючі вироби і складові частини вважається рівним гарантійному строку на основний виріб, якщо інше не передбачено договором або стандартами, технічними умовами (у разі наявності) на основний виріб. Постачальник (виробник) зобов`язаний за свій рахунок усунути дефекти виробу, виявлені протягом гарантійного строку, або замінити товари, якщо не доведе, що дефекти виникли внаслідок порушення покупцем (споживачем) правил експлуатації або зберігання виробу. У разі усунення дефектів у виробі, на який встановлено гарантійний строк експлуатації, цей строк продовжується на час, протягом якого він не використовувався через дефект, а при заміні виробу гарантійний строк обчислюється заново від дня заміни. У разі поставки товарів неналежної якості покупець (одержувач) має право стягнути з виготовлювача (постачальника) штраф у розмірі, передбаченому статтею 231 цього Кодексу, якщо інший розмір не передбачено законом або договором.
Відповідно до п.9.3.2 договору за поставку товару неналежної якості, комплектності або асортименту, постачальник сплачує покупцю штраф у розмірі 20% від вартості поставленого неякісного, некомплектного товару або товару неналежного асортименту, при цьому власними силами та засобами замінює неякісний, некомплектний товар або товар неналежного асортименту.
Таким чином, гарантійний строк експлуатації - це період в часі протягом якого постачальник гарантує використання товару за призначенням за умови дотримання споживачем правил експлуатації, тобто, саме протягом вказаного строку, який обчислюється від дня введення виробу в експлуатацію, але не пізніше одного року з дня його одержання покупцем, постачальник виконує гарантійні зобов`язання, несе відповідальність за дотримання вимог щодо якості поставленого товару, які обумовлено сторонами або установлено положеннями чинного законодавства.
Згідно з п.  2.3 договору постачальник гарантує якість товару, що постачається протягом:
Гарантійного строку експлуатації згідно ТУ У 31.6-14111810-001-2004.
Гарантійного строку зберігання  -36 місяців згідно ТУ У 31.6-14111810-001-2004.
Гарантійні строки експлуатації та зберігання на товар встановлюються в будь-якому випадку не меншими, ніж встановлено нормативно-технічною документацією та виробником.
Таким чином, сторонами договору закріплено, що гарантійні зобов`язання постачальника товару визначаються у відповідності до умов договору та документації на відповідний товар, які у даному випадку не передбачали гарантійного строку експлуатації, а містили вказівку лише на гарантійний строк зберігання.
Відповідно до змісту пунктів 7.1-7.2 розділу  “Гарантії виробника”  ТУ У 31.6-14111810-001-2004 виробник гарантує відповідність якості щіток вимогам цих ТУ за умови дотримання споживачем наведених в них умов транспортування, зберігання та експлуатації. Гарантійний термін зберігання щіток  три роки з моменту приймання ВТК з урахуванням вимог п. 1.3.5 щодо зберігання.
Будь-які інші (відмінні від зберігання) гарантійні терміни на електрощітки в ТУ У 31.6-14111810-001-2004 виробника відсутні.
Як правильно зазначено судом першої інстанції, з умов пункту 2.3. договору вбачається, що сторони не встановлювали гарантійного строку експлуатації на товар, а тим більше не прирівнювали його до гарантійного строку зберігання. Сторони, при укладанні договору визначили, що вказані строки визначаються виключно відповідно до ТУ У 31.6-14111810-001-2004. Жодних додаткових вказівок з цього приводу сторони не наводили.
Окремим свідченням того, що сторони при укладанні договору виходили виключно з того, що гарантійний строк експлуатації та гарантійний строк зберігання не є тотожними та мають відповідати вимогам ТУ, є те, що відповідачем у складі тендерної пропозиції було надано документ  Довідка про товар  за формою, що передбачалася в тендерній документації позивачем.
Дана довідка на товар передбачає гарантійний строк зберігання на товар  36-ть календарних місяців  згідно НТД (нормативно-технічній документації) виробника (ТУ…); натомість, графа  гарантійний строк експлуатації  містить помітку:  х/  згідно НТД виробника (ТУ…); тобто не надається.
Відтак, посилання позивача на те, що  сторони передбачили, що гарантійний строк експлуатації на товар дорівнює визначеному у ТУ строку зберігання  не відповідає умовам договору.
Верховним Судом у правових висновках, викладених у постанові від 29.07.2021 у справі № 904/5217/19, зокрема,  вказано, що відповідальність продавця за недоліки товару може наступати у випадках, якщо недоліки виникли до передання товару покупцеві або якщо їх виникнення обумовлене причинами, що виникли до передачі товару. І відповідно, коли недоліки товару виявлені після переходу до покупця ризику випадкової загибелі та випадкового знищення товару, саме на покупця у такому випадку покладається обов`язок доведення того, що недоліки чи їх причини виникли до передачі йому товару.  Водночас, у випадку встановлення недоліків товару, на який надана гарантія щодо якості (встановлено гарантійний строк експлуатації), існує презумпція вини постачальника (виробника). У такому випадку для звільнення себе від відповідальності саме постачальник (виробник) повинен довести, що дефекти виникли внаслідок порушення покупцем (споживачем) правил експлуатації або зберігання виробу (постанови Верховного Суду від 13.12.2019  у справі № 904/5002/18, від 30.09.2020 у справі № 927/787/19).
Оскільки у даному випадку, умовами договору не встановлено гарантійного строку експлуатації на поставлений товар, тоді як товар - електрощітки у кількості 954 шт. щодо яких позивач вказує на їх неякісність, вже перебували в експлуатації, відповідно в силу наведеного, обов`язок доведення того, що недоліки чи їх причини виникли до передачі йому товару покладається на позивача.
Як свідчать матеріалами справи, товар в момент його передачі відповідачем позивачу відповідав всім якісним характеристикам, відповідач передав позивачу всі необхідні документи, передбачені п. 2.2 договору, які, в свою чергу, підтверджують якість поставленого товару. Доказів наявності у позивача будь-яких претензій стосовно якості поставленого товару або ненадання документів, матеріали справи не містять.
Разом з тим, як на підставу покладення на відповідача відповідальності у вигляді сплати штрафу за неналежну якість поставленого товару позивач посилається на висновки, викладені в актах про фактичну якість і комплектність продукції від 05.01.2024 та від 14.02.2024.
Проте, як правильно зазначено судом першої інстанції, з вказаних актів вбачається, що комісії, які склали акти, фактично лише констатували факт пошкодження електрощіток, однак не дійшли однозначного висновку щодо причин таких пошкоджень. При цьому, представники виробника в обох випадках посилалися на існування певних причин, не пов`язаних з якістю товару, які могли викликати такі пошкодження.
Так, в окремій думці до акту від 05.01.2024 представники виробника зауважили, що за характером наявних сколів, перегрівів та послаблені, шунтів вбачається, що причиною їх виникнення є: понаднормові навантаження на електродвигуни електровозів;  надмірний електроерозійний вплив на робочу поверхню електрощіток (внаслідок незадовільної комутації, пов`язаної з роботами по встановленню комплекта електрощіток) поєднаний з високою амплітудою коливань у внутрішній частині двигуна, підвищеним рівнем вібрації на колекторно-щіточному апараті та понаднормовими ударними навантаженнями на ТЕД.  Таким чином, як зазначено в окремій думці, пошкодження, на яких наголошують представники замовника, в пункті 30 акту, могли виникнути виключно за наявності наведених вище факторів.
В пункті 30 акту від 14.02.2024 зазначено, зокрема, що на думку представників виробника - ТОВ фірма "ЛЕГ", вихід з ладу електрощіток не є притаманним лише цієї продукції. Для можливості виключення або підтвердження впливу різних факторів (стан електрощіток, стан електродвигуна та інше), ТОВ фірма "ЛЕГ" відібрала зразки для лабораторних та стендових досліджень.
В матеріалах справи відсутні відомості щодо результатів проведеного виробником дослідження, як і відсутні докази звернення позивача до ТОВ фірма "ЛЕГ" з даного питання.
З матеріалів справи вбачається, що дефекти електрощіток були виявлені позивачем після того, як вони були встановлені в електродвигуни та працювали невідомий проміжок часу, що підтверджується його листами від 28.12.2023 та від 09.02.2024. В той же час, товар було отримано від відповідача у вересні 2023 року. У жовтні 2023 року електрощітки були передані позивачем до своїх локомотивних депо і лише у січні-лютому 2024 року були виявлені відповідні пошкодження.
При цьому, докази того, що отримані від відповідача електрощітки мали дефекти в момент прийомки товару від відповідача у вересні 2023 року в матеріалах справи відсутні. 
Крім того, відсутність факту поставки продукції неналежної якості підтверджується положеннями пунктів 25.3 актів від 05.01.2024 та від 14.02.2024, відповідно до яких комісіями встановлено відсутність одиниць товару, що не відповідають вимогам нормативної документації або договору поставки.
Таким чином, як правильно зазначено судом першої інстанції, уповноваженими представниками покупця, що приймали участь у роботі відповідних комісій, було досліджено заявлений обсяг продукції та засвідчено факт повної відповідності товару вимогам нормативної документації та вимогам договору на момент дослідження, тобто навіть вже після пошкодження та вилучення з експлуатації. Отже сторони, в результаті дослідження дійшли висновку, що пошкодження електрощітки в процесі експлуатації було наслідком, а не причиною обставин, викладених в акті.
Тобто, пошкодження електрощіток могло мати місце, зокрема, внаслідок неналежних умов експлуатації самим позивачем.
За таких  обставин, колегія суддів відхиляє посилання апелянта на те, що  суд першої інстанції, не досліджував такий факт як: чи відбулося пошкодження електрощіток під час зберігання товару, через неякісне виготовлення таких та яке неможливо було виявити під час отримання та зберігання, що у подальшому призвело до пошкодження електрощіток під час їх експлуатації. 
Положення договору в частині приймання товару кореспондуються з Інструкцією "Про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання за кількістю", затвердженою постановою Держарбітражу при Раді Міністрів СРСР від 15.06.1965р. № П-6, Інструкцією "Про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення та товарів народного споживання за якістю", затвердженої постановою Держарбітражу при Раді Міністрів СРСР від 25.04.1966 № П-7 (далі за текстом - Інструкція П-7), вимогами Стандартів АТ "Укрзалізниця" СТП-10-001:2016 "Якість і безпека продукції. Вхідний контроль. Основні положення" (загальні положення вхідного контролю; далі за текстом - СТП-001) та СТП-10-002:2016 "Якість і безпека продукції. Вхідний контроль. Правила проведення вхідного контролю" (порядок проведення приймання/вхідного контролю продукції; далі за текстом - СТП-002), на які посилається позивач в пункті 5.1. договору.
Відповідно до п.14 Інструкції П-7 приймання продукції по якості і комплектності проводиться в точній відповідності до стандартів, технічних умов, Основним і Особливим умовам поставки, іншим обов`язковим для сторін правилам, а також за супровідними документами, що підтверджують якість і комплектність продукції, що постачається (технічний паспорт, сертифікат, рахунок-фактура, специфікація тощо). 
Згідно з пунктами 2.1. та 2.11. договору вхідний контроль проводиться, в тому числі, з урахуванням інших умов договору, а згідно із вимогами діючих нормативних документів виробника на товар.
Наведені вище документи належним чином надавалися постачальником при поставці партій товару за договором, про що свідчить, зокрема, і інформація, наведена в актах про фактичну якість і комплектність продукції від 05.01.2024 та від 14.02.2024.
Згідно з п.16 Інструкції П-7 при виявленні невідповідності якості, комплектності, маркування продукції, що надійшла, тари або упаковки вимогам стандартів, технічних умов, креслень, зразків (еталонів) договору або даним, зазначеним в маркуванні і супровідних документах, що посвідчують якість продукції, отримувач призупиняє подальше приймання продукції і складає акт, в якому зазначає кількість оглянутої продукції та характер виявлених при прийманні дефектів.
Отримувач також зобов`язаний викликати, для участі в продовженні приймання продукції і складанні двостороннього акту, представника виробника (відправника), якщо це передбачено в Основних або Особливих умовах поставки, інших обов`язкових правилах або договорі.
Відповідно до положень п.29 Інструкції П-7 за результатами приймання продукції за якістю та комплектністю за участі представників постачальника складається акт про фактичну якість і комплектність отриманої продукції.
Додатково зазначається, що акт повинен бути складений в день завершення приймання продукції.
На галузевому рівні порядок приймання/вхідного контролю продукції врегульовано положеннями СТП-001 та СТП-002, при цьому СТП-001 встановлює загальні критерії проведення приймання/вхідного контролю, а СТП-002 - детально описує та регламентує покроковий порядок проведення приймання/вхідного контролю продукції.
Відповідно до п.5.2. СТП-002 приймання продукції по якості і комплектності проводиться згідно вимог нормативної документації на її виготовлення, умов поставки, інших обов`язкових для сторін по договору поставки правил, а також за супровідними документами, які засвідчують якість і комплектність продукції, що постачається.
Пунктами 5.3., 5.4., 5.5. СТП-002 встановлюється два рівні вхідного контролю – рівень І та рівень ІІ.
За п. 5.6. СТП-002 роботи з вхідного контролю І та ІІ рівнів мають бути проведені протягом 3-ох та 10-ти діб після надходження продукції відповідно. Загальний строк вхідного контролю не може перевищувати 20-ти днів для продукції, що постачається з іншого міста.
У даному випадку товар було поставлено постачальником 07.09.2023.
За твердженнями позивача, електрощітки було передано відокремленим структурним підрозділам 11 жовтня 2023 року та 13 жовтня 2023 року. 
При цьому, датою розкриття тари і упаковки співробітниками позивача, відповідно до п. 19 акту від 14.02.2024, є 16.10.2023.
Станом на дати направлення позивачем повідомлень про виклик представників, а саме 28.12.2023 та 09.02.2024, ним вже зазначається про те, що електрощітки були допущені та знаходилися в експлуатації на рухомому складі, з зазначенням відповідних електровозів. Використання відповідних електрощіток на рухомому складі підтверджується також актами від 05.01.2024 та від 14.02.2024.
Таким чином, як правильно зазначено судом першої інстанції, позивач допустив вказані електрощітки до експлуатації на рухомому складі як такі, що належним чином позитивно пройшли приймання/вхідний контроль і які відповідають умовам договору та нормативної документації. Натомість, вже після прийняття товару до експлуатації, а саме 05.01.2024 та 14.02.2024 позивачем було складено акти про фактичну якість і комплектність продукції в порушення процедури їх складання.
Відповідно до підпункту ф) пункту 29 Інструкції П-7 в межах акту про фактичну якість і комплектність продукції має бути зазначено не тільки фактичний стан продукції на момент дослідження, а й також висновок про характер виявлених дефектів в продукції і причина їх виникнення.
Проте, пункти 30 актів від 05.01.2024 та від 14.02.2024 не містять будь-яких вказівок щодо причин руйнування електричної щітки і висновків щодо поставки продукції неналежної якості з боку постачальника, а також не містять вказівок на необхідність заміни електрощіток саме "на якісну", а лише констатують факт заміни електричних щіток на нові станом на момент складання акту.
Також за підпунктом н) пункту 29 Інструкції П-7 в акті про фактичну якість і комплектність продукції має бути зазначено кількість (вага), повне найменування і перерахування пред`явленої до огляду і фактично перевіреної продукції з відокремленням забракованої продукції, продукції, що має бути виправлена у виробника або на місці, в тому числі шляхом заміни окремих деталей, а також продукції сорт якої не відповідає сорту, вказаному в документі, що посвідчує її якість. Детальний опис виявлених недоліків і їх характер.
Тобто, за даною вимогою Інструкції П-7 сторони в акті про фактичну якість і комплектність продукції зобов`язані детально описати фактичний стан продукції на момент комісійного дослідження (виявлені недоліки та їх характер).
Проте, як правильно зазначено судом першої інстанції, пункти 26 актів від 05.01.2024 та від 14.02.2024 не містять жодних вказівок щодо виявлених недоліків продукції та причин руйнування електрощітки, а виключно констатують факт їх руйнування та вилучення з експлуатації працівниками покупця, без надання жодної оцінки якості одиниць товару, що оглядався. Жоден з документів, на які посилається позивач у позовній заяві, як на підставу для стягнення штрафу за договором, не містить вказівок та/або висновків про поставку постачальником на адресу покупця товару неналежної якості.
За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що позивачем не доведено факту поставки відповідачем неякісного товару, не надано належних доказів щодо виникнення дефектів електрощітки ЕГ61А 2(12,5х32х57)мм внаслідок поставки неякісного товару, а не в результаті помилок в експлуатації, неналежного технічного стану електровозів, його окремих комплектуючих, понаднормового навантаження в процесі експлуатації, неспрацювання запобіжних систем захисту або з інших причин, в зв`язку з чим доводи позивача про допущення відповідачем порушення умов договору щодо поставки товару належної якості, за невиконання якого настає відповідальність у вигляді сплати штрафу відповідно до п.9.3.2 договору, обґрунтовано визнано судом недоведеними. 
Отже, висновок місцевого господарського суду про відмову у позові відповідає принципам справедливого судового розгляду у контексті частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржників та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що зробив Європейський суд з прав людини у справі Проніна проти України  (Рішення Європейського суду з прав людини  від 18.07.2006 року).
Зокрема, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.
Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
Колегія суддів вважає, що апелянту  було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків господарського суду першої інстанції.
Відповідно до ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Стаття 74 ГПК України встановлює, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Гарантуючи право на справедливий судовий розгляд, стаття 6 Конвенції в той же час не встановлює жодних правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання, в першу чергу, національного законодавства та оцінки національними судами (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010 року)
Апелянту була надана можливість спростувати достовірність доказів і заперечити проти їх використання.
Питання справедливості розгляду не обов`язково постає у разі відсутності будь-яких інших матеріалів на підтвердження отриманих доказів, слід мати на увазі, що у разі, якщо доказ має дуже вагомий характер і якщо відсутній ризик його недостовірності, необхідність у підтверджувальних доказах відповідно зменшується (рішення Європейського суду з прав людини у справі Яременко проти України, no. 32092/02 від 12.06.2008).
Отже, на думку колегії суддів, під час розгляду справи її фактичні обставини були встановлені господарським судом першої інстанції на підставі всебічного, повного і об`єктивного дослідження поданих доказів; висновки суду відповідають цим обставинам, юридична оцінка надана їм з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.
Згідно зі ст.236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ст.276 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі зазначеного, колегія суддів апеляційного суду вважає висновки Господарського суду Харківської області законними та обґрунтованими. При цьому, доводи скаржника в апеляційній скарзі не спростовують висновків суду першої інстанції.
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення Господарського суду Харківської області від 18.10.2024 у справі №922/2564/24 без змін, як такого, що ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Частиною 1 ст.123 ГПК України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи
Відповідно до ч.4 ст.129 ГПК України    інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються:
1) у разі задоволення позову - на відповідача;
2) у разі відмови в позові - на позивача;
3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи те, що судом апеляційної інстанції у задоволенні апеляційної скарги  відмовлено, судовий збір за подання апеляційної скарги покладається на позивача.
Керуючись статтями 129, 269, 270, п.1 ч.1 статті 275, статтями 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Українська залізниця" залишити без задоволення.
Рішення Господарського суду Харківської області від 18.10.2024 у справі №922/2564/24 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках, передбачених пунктами а)-г) частини 3 ст.287 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено   13.01.2025 

Головуючий суддя                                                                    Я.О. Білоусова

Суддя                                                                                           Л.М. Здоровко  

Суддя                                                                                           О.А. Пуль