ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/634/25 Справа № 212/8653/23 	  	Суддя у 1-й інстанції - Чайкін І. Б. Суддя у 2-й інстанції - Агєєв О. В.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2025 року                                         м.Кривий Ріг
       
Дніпровський апеляційний суд у складі:
головуючого судді                 Агєєва О.В.,
суддів:                                         Бондар Я.М., Корчистої О.І.,
за участю секретаря судового засідання Лідовської А.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кривий Ріг Дніпропетровської області цивільну справу № 212/8653/23 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Суха Балка»про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю батька на виробництві, за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «Суха Балка»на ухвалу Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 серпня 2024 року, ухвалене у складі судді Чайкіна І.Б., -

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2023 року позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» (далі - ПрАТ «Суха Балка») про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю батька на виробництві.
Рішенням Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 грудня 2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю батька на виробництві задоволені частково.
Стягнуто з Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 300 000 грн. без врахування податку з доходу фізичних осіб. У задоволені решти позовних вимог відмовлено. Стягнуто з Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» на користь держави судовий збір в розмірі 3000 грн.
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 14 травня 2024 року апеляційну скаргу відповідача Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» задоволено.
Рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 грудня 2023 року скасовано, ухвалено нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» про відшкодування морально шкоди.
У зв`язку з викладеним, ПрАТ «Суха Балка» звернулось до суду із заявою про поворот виконання рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 грудня 2023 року та просило суд в порядку повороту виконання стягнути з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Суха Балка» 300 000 грн. безпідставно стягнутих за судовим рішенням Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 грудня 2023 року.

Ухвалою Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу від 05 серпня 2024 року в задоволенні заяви про поворот виконання рішення суду відмовлено.

В апеляційній скарзі представник ПрАТ «Суха Балка» просить скасувати ухвалу суду та стягнути з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Суха Балка» 300 000 грн. безпідставно стягнутих за судовим рішенням Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 грудня 2023 року.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що постановою Дніпровського апеляційного суду від 14 травня 2024 року рішення Жовтневого районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 грудня 2023 року скасовано, ухвалено нове судове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ПрАТ «Суха Балка» про відшкодування морально шкоди.
Проте, судом не взято до уваги, що до прийняття постанови Дніпровського апеляційного суду від 14 травня 2024 року по даній справі, ПрАТ «Суха Балка» на виконання рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 грудня 2023 року були виплачені на користь позивача грошові кошти в сумі 300 000 грн., з урахуванням постанови ОСОБА_1 були безпідставно отримані грошові кошти в якості відшкодування морально шкоди у розмірі 300 000 грн., які підлягають стягненню на користь відповідача.

На адресу апеляційного суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому представник позивача Погорілецька А.В. вважає позицію відповідача необґрунтованою та такою, що не відповідає чинним нормам законодавства та актуальній судовій практиці, у той час, коли рішення суду першої інстанції є обґрунтованим та законним.
Зазначає, що при поданні позову їй не було відомо про те, що в її інтересах діяла у 2011 році мати ОСОБА_1 у питаннях щодо стягнення моральної шкоди на її користь. На час смерті батька їй (позивачу) було 7 років, вона не набула повної дієздатності, а так як моральна шкода має індивідуальний характер, тому вона не могла бути оцінена її матір`ю позивачки у 2011 році, тому саме у діях відповідача вбачається недобросовісна поведінка по відношенню до ОСОБА_1 .
Разом з тим, акцентує увагу на тому, що позивач отримала відшкодування моральної шкоди не безпідставно, а за рішенням суду, на підставі документів наданих суду і відповідач, разом зі своїм представником, при розгляді справи у суді першої інстанції не надав суду відповідних документів, на підставі яких суд виніс би інше рішення. Не зазначено і у відзиві відповідача (а.с. 30-32) про можливість подальшого надання таких документів, не надавались клопотання про долучення доказів у суді першої інстанції відповідачем та його представником.
Крім того, вказану суму виплатили ОСОБА_1 не добровільно, а на виконання судового рішення, яке пізніше було скасоване. 
Так, стаття 445 ЦПК України (поворот виконання рішення) є нормою процесуального права і присвячена визначенню правових особливостей повороту виконання в окремих категоріях справ, а тлумачення статті 1215 ЦК України (кондикційний позов) – є нормою матеріального права, а тому не може бути застосована у випадку розгляду питання про поворот виконання рішення. 
Отже, встановлена заборона повороту виконання рішення у вказаних категоріях справах щодо стягнення моральної шкоди завданої смертю фізичної особи поворот виконання не може розглядатися. 
В рішенні ОП КЦС ВС від 20 червня 2019 року у справі № 336/9595/14 (провадження № 61-14640сво18) суд визначив поняття «поворот виконання рішення» та «кондикційний позов» і встановив, що у справах щодо стягнення моральної шкоди поворот виконання рішення суду не допускається незалежно від того, у якому порядку ухвалено рішення        

Заслухавши суддю-доповідача, представника відповідача Заклецького В.В., який підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах заявлених вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення з наступних підстав.

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що рішенням Жовтневого районного суду міста кривого Рогу Дніпропетровської області від 19.12.2023 року позовні вимоги ОСОБА_1 до ПрАТ «Суха Балка» про відшкодування моральної шкоди, завданої смертю батька на виробництві, задоволені частково. Стягнуто з відповідача на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 300 000 гривень без утримання податку з доходу фізичних осіб та на користь держави судовій збір в розмірі 3 000 грн. В задоволені іншої частини позовних вимог - відмовлено.
Постановою Дніпровського апеляційного суду Рішення Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 14.05.2024 року скасовано та ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.
Згідно платіжної інструкції від 24.01.2024 року платник ПрАТ «Суха Балка» виплатило грошові кошти у сумі 330 369, 00 гривень, призначення платежу: стягнення за ВП №73964656 на виконання виконавчого документу (виконавчий лист № 212/8653/23), виданий 23.01.2024 року Жовтневим районним судом міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (а.с.133).

Відмовляючи в задоволенні заяви про поворот виконання рішення Жовтневого районного суду міста кривого Рогу Дніпропетровської області від 19.12.2023 року, суд першої інстанції керувався ст.445 ЦПК України й виходив з того, що судом не встановлено фактів неправдивих відомостей та недобросовісності позивача.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч.1 ст.4 ЦПК).
Частинами 1 та 3 статті 13 ЦПК встановлено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий судовий розгляд.
Відповідно до ст.444 ЦПК України суд апеляційної чи касаційної інстанції, приймаючи постанову, вирішує питання про поворот виконання, якщо, скасувавши рішення (визнавши його нечинним), він : 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.
Якщо рішення після його виконання скасовано і справу повернуто на новий розгляд, суд, ухвалюючи рішення, вирішує питання про поворот виконання, якщо під час нового розгляду справи він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) або задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.
Суд вирішує питання про поворот виконання, якщо за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами він: 1) закриває провадження у справі; 2) залишає позов без розгляду; 3) відмовляє в позові повністю; 4) задовольняє позовні вимоги в меншому розмірі.
Якщо скасовано рішення третейського суду, боржникові повертається все те, що з нього стягнуто на користь стягувача за вказаним рішенням.
Питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.
До заяви про поворот виконання рішення шляхом повернення стягнутих грошових сум, майна або його вартості додається документ, який підтверджує те, що суму, стягнуту за раніше прийнятим рішенням, списано установою банку або майно вилучено державним або приватним виконавцем. За подання заяви про поворот виконання судовий збір не сплачується.
При вирішенні питання про поворот виконання судового рішення суд може вжити заходів щодо забезпечення позову.
Якщо питання про поворот виконання рішення не було вирішено судом відповідно до частин першої - третьої цієї статті, заява відповідача про поворот виконання рішення розглядається судом, який розглядав справу як суд першої інстанції.
Заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи. Така заява розглядається у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника у двадцятиденний строк з дня надходження заяви, проте їх неявка не перешкоджає її розгляду.
Конституційний суд України у своєму рішенні від 02.11.2011 року № 13-рп/2011 зазначив, що поворот виконання рішення - це цивільна процесуальна гарантія захисту майнових прав особи, яка полягає у поверненні сторін виконавчого провадження в попереднє становище через скасування правової підстави для виконання рішення та повернення стягувачем відповідачу (боржнику) всього одержаного за скасованим (зміненим) рішенням. Інститут повороту виконання рішення спрямований на поновлення прав особи, порушених виконанням скасованого (зміненого) рішення, та є способом захисту цих прав у разі отримання стягувачем за виконаним та у подальшому скасованим (зміненим) судовим рішенням неналежного, безпідставно стягненого майна, оскільки правова підстава для набуття майна відпала.
Поворот виконання - це спосіб захисту прав боржника, який полягає у поверненні йому стягувачем всього одержаного за скасованим рішенням.
Поворот виконання можливий, у разі якщо: а) позивач одержав від відповідача в порядку виконання рішення майно або грошові кошти; б) виконане рішення скасовано судом чи змінено із задоволенням позовних вимог в меншому розмірі.
Особливості повороту виконання рішення суду в окремих категоріях цивільних справ, у тому числі й у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, визначено статтею 445 ЦПК України.
Згідно статті 445 ЦПК України у разі скасування за нововиявленими чи виключними обставинами рішень у справах про відшкодування шкоди, заподіяної каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, поворот виконання допускається, якщо скасоване рішення було обґрунтоване на повідомлених позивачем неправдивих відомостях або поданих ним підроблених документах.
У справах про стягнення аліментів, а також у справах про стягнення заробітної плати чи інших виплат, що випливають з трудових правовідносин, поворот виконання не допускається незалежно від того, у якому порядку ухвалено рішення, за винятком випадків, коли рішення було обґрунтоване на підроблених документах або на завідомо неправдивих відомостях позивача.

Скасовуючи рішення Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 19 грудня 2023 року, колегія суддів Дніпровського апеляційного суду при прийнятті постанови від 14 травня 2024 року виходила з невірного застосування судами норм матеріального та процесуального права. Надання позивачем до суду підроблених документів чи завідомо неправдивих відомостей судом встановлено не було, питання щодо повороту виконання не вирішувалось.
У зв`язку з вищенаведеним, колегія суддів вважає, що висновок суду про відмову в задоволенні заяви про поворот виконання рішення ґрунтується на вимогах закону, а доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження в суді апеляційної інстанції та спростовуються встановленими обставинами та матеріалами справи.
Аргументи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а стосуються переоцінки доказів, що виходить за межі повноважень суду апеляційної інстанції.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року). Оскаржене судове рішення відповідає критерію обґрунтованості судового рішення.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що вирішуючи питання про поворот виконання, суд першої інстанції в достатньо повному обсязі встановив права і обов`язки сторін, що брали участь у справі, обставини справи, перевірив доводи і заперечення сторін, дав їм належну правову оцінку, ухвалив рішення, яке відповідає вимогам закону. Висновки суду обґрунтовані і підтверджуються письмовими доказами.

Згідно із статтею 375 ЦПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду - залишенню без змін.

Керуючись статтями 367, 374, 375, 381-384 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Суха Балка» - залишити без задоволення.
Ухвалу Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 серпня 2024 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Судді:

Повний текст постанови складено 15.01.2025р.

Головуючий суддя О.В. Агєєв