Справа № 991/1118/25
Провадження 1-кс/991/1120/25
У Х В А Л А

11.02.2025                                                                  м. Київ

Слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , у відкритому судовому засіданні у кримінальному провадженні № 52022000000000169, 
за підозрою, зокрема,  ОСОБА_3 , що народився  ІНФОРМАЦІЯ_1  у Республіці Киргистан, зареєстрований за адресою:  АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою:  АДРЕСА_2 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, 
за участі прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 ,
в с т а н о в и л а:
І. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається 
1.1.10.02.2025 до Вищого антикорупційного суду (далі - ВАКС) надійшло клопотання детектива Другого підрозділу детективів Третього Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 (далі - детектив, НАБУ), погоджене прокурором першого відділу управління процесуального керівництва, підтримання публічного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 (далі - прокурор, САП), про застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 16 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49 962 000 грн, з покладенням обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України, у кримінальному провадженні № 52022000000000169.
1.2.Клопотання мотивоване обґрунтованістю підозри та наявністю ризиків: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином , а також недостатністю запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу, слідча суддя його задовольняє частково з огляду на таке.

ІІ. Положення закону, якими керувалася слідча суддя при постановленні ухвали 
2.1.Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
2.2.Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).
2.3.Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: (1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; (2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; (3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.
2.4.Слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора (частини 3, 4 ст. 176 КПК України).
2.5.Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
2.6.Також, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: (1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; (2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; (3) вік та стан здоров`я підозрюваного; (4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; (5) наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; (6) репутацію підозрюваного; (7) майновий стан підозрюваного; (8) наявність судимостей у підозрюваного; (9) дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; (10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; (11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; (12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (ст. 178 КПК України).
2.7.Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказують детектив та прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
2.8.Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме: (1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; (2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; (3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; (4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом; (5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом; (6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності; (7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання; (8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; (9) носити електронний засіб контролю (ч. 5 ст. 194 КПК України).
2.9.Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України (ч. 1 ст. 183 КПК України).
2.10.Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років (п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України).
2.11.Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті (ч. 3 ст. 183 КПК України).
2.12.Згідно з ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.
2.13.Відповідно до частин 2, 4, 5 цієї ж статті застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: (1) щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; (2) щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину,   - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; (3) щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

ІІІ. Встановлені обставини із посиланням на докази та мотиви слідчої судді
Щодо повноважень слідчої судді на розгляд клопотання
3.1.Дослідивши матеріали клопотання слідча суддя встановила, що воно подане у кримінальному провадженні щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, згідно із ст. 33-1, 216 КПК України, а тому, з урахуванням положень п. 20-2 Перехідних положень КПК України, його розгляд належить до повноважень слідчої судді Вищого антикорупційного суду.

Щодо питань, які належить вирішити
3.2.Під час розгляду цього клопотання, відповідно до положень ст. 194 КПК України, з урахуванням доводів поданого клопотання, позиції сторін у судовому засіданні, слідчій судді належало встановити: 
-наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінальних правопорушень;
-наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити спроби: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 
-запобіжний захід, який слід застосувати;
-недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів;
-інші питання, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу.

Щодо наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення
3.3.Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР), кримінальне провадження № 52022000000000169 розпочато 06.07.2022 за ч. 3 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 209, ч. 4 ст. 368, ч. 4 ст. 369 КК України. У цьому кримінальному провадженні 16.08.2022, 15.03.2023, 18.04.2023, 27.06.2023, 11.08.2023, 09.01.2024, 18.04.2024, 19.04.2024 до ЄРДР внесено відомості за ч. 5 ст. 191 КК України, а також 15.03.2023, 15.02.2024, 06.03.2024, 15.04.2024, 18.04.2024, 20.06.2024, 13.01.2025 у цьому кримінальному провадженні до ЄРДР внесено відомості за ч. 2. ст. 15, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 15, ч. 2 ст. 343, ч. 4 ст. 368, ст. 368-5 КК України. Також, 23.01.2025 до ЄРДР внесено відомості за ч. 1 ст. 209, ч. 4 ст. 368 КК України /а.с. 30-44 т.1/. 
3.4.07.02.2025 у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_3 повідомлено про підозру /а.с. 45-102 т. 1/.
3.5.Сторона захисту не оспорювала порядок набуття ОСОБА_3 процесуального статусу підозрюваного, тому слідча суддя відповідно до засад змагальності та диспозитивності не перевірятиме такі обставини.
3.6.Так, ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, а саме в пособництві в заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого організованою групою в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах, а також у вчинені таких дій повторно.
3.7.За змістом підозри, не пізніше жовтня 2021 року ОСОБА_7 , будучи радником Офісу Президента України, вирішив створити організовану групу (далі група -  ОСОБА_7 ) з метою заволодіння грошима AT «Укрзалізниця» під час проведення останнім публічних торгів (або за прямими договорами) із закупівлі товарних матеріальних цінностей для власних потреб у виробничо-господарській діяльності шляхом завчасного погодження учасниками організованої групи переможців торгів, забезпечення акцепту їх пропозицій та укладання договорів із ними, умисного створення умов з уникнення реальної конкуренції під час проведення публічних торгів, надання контрольованим організованій групі товариствам переваг порівняно з альтернативними постачальниками товарної продукції та створення для неконтрольованих групою постачальників додаткових перешкод (бар`єрів), які усували можливість участі у публічних закупівлях AT «Укрзалізниця» або суттєво її ускладнювали. До складу організованої групи  ОСОБА_7  залучив раніше знайомого ОСОБА_8 , який в свою чергу залучив ОСОБА_9  та ОСОБА_10 , яким була визначена роль та виконання функції кураторів за філією «Центр забезпечення виробництва АТ «Укрзалізниця» (далі - філія «ЦЗВ»). Так, в залежності від існуючого попиту та пропозиції на ринках товарів, що поставляються для AT «Укрзалізниця» через філію «ЦЗВ», концентрації їх виробництва, логістичних витрат, інших економічних факторів, розміру (обсягу) договорів, ОСОБА_10 та ОСОБА_9 повинні були висувати до представників суб`єктів господарювання вимогу повернення частини грошей, одержаних від AT «Укрзалізниця» у вигляді неправомірної вигоди у розмірі від 2 % до 15 % від вартості/суми оплачених та фактично отриманих коштів.
Окрім того, з моменту утворення організованої групи і до фактичного припинення злочинної діяльності у травні 2023 року до складу організованої групи епізодично залучалися інші службові особи AT «Укрзалізниця», які з метою збереження займаних посад та систематичного одержання неправомірної вигоди від членів організованої групи сприяли останнім у вчиненні окремих злочинів, зокрема, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 . 
Так, ОСОБА_7 як лідер організованої групи взяв на себе функцію загального управління її протиправною діяльністю; комунікацію з керівництвом державних органів, членами правління AT «Укрзалізниця»; визначення та розподіл предмету заволодіння між учасниками організованої групи; визначення розміру щомісячної неправомірної вигоди, призначеної керівникам структурних підрозділів AT «Укрзалізниця» тощо.
З метою сприяння членам організованої групи ОСОБА_7 познайомив ОСОБА_10 зі своїм підлеглим співробітником - керівником управління Головного управління «І» Департаменту захисту національної державності СБ України ОСОБА_13 , який здійснював контроль та координацію дій ОСОБА_10 і ОСОБА_9 , забезпечуючи приховану комунікацію дій групи із ОСОБА_7 , передачу від нього вказівок і доручень, а також одержував від ОСОБА_10 грошову винагороду та передавав частину предмету заволодіння ОСОБА_7 .
За наслідком вчинення таких суспільно небезпечних та умисних злочинних дій ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 стало протиправне і безоплатне виведення майна з власності AT «Укрзалізниця» та забезпечувало щомісячне обернення у такий протиправний спосіб грошових коштів орієнтовно від 200 до 400 тис. доларів США на користь останніх, відтак загальна сума одержаних організованою групою злочинним шляхом грошових коштів за період з жовтня 2021 по травень 2023 складає приблизно 5 100 000 доларів США, що еквівалентно 168 000 000 грн.
Окрім того, відповідно до повідомлення про підозру, не пізніше кінця 2019 року народний депутат України ОСОБА_14 створив необхідні умови для примусу ОСОБА_15 та підконтрольних йому компаній до співпраці із групою афілійованих підприємств «Укркабель» (ТОВ «ВП «Укркабель», ТОВ «ТД «Укркабель-Київ», ТОВ «Укркабель Електромонтаж» та ін.). Вказані умови забезпечені шляхом використання ОСОБА_14 статусу народного депутата, особистих знайомств із посадовими особами органів виконавчої влади. Після досягнення домовленостей про спільну діяльність, ОСОБА_14 та ОСОБА_15 дійшли згоди про можливість спільного вчинення злочинів під час постачання кабельно-провідникової продукції для потреб АТ «Укрзалізниця» за завищеними цінами.
За змістом повідомлення про підозру, не пізніше липня 2021 року народний депутат України ОСОБА_14 та ОСОБА_15 , володіючи необхідними зв`язками із керівниками органів виконавчої влади та посадовими особами АТ «Укрзалізниця», маючи вплив та авторитет на ринку кабельно-провідникової продукції, створили організовану групу до складу якої увійшли ОСОБА_16 , ОСОБА_17 ОСОБА_3 , залучивши до вчинюваних ними злочинів службову особу філії ЦЗВ ОСОБА_18 . Організована група під керівництвом ОСОБА_14 та ОСОБА_15 (далі - ОСОБА_19 ), у взаємодії із організованою групою ОСОБА_7 , упродовж листопада 2021 року - вересня 2022 року організували вчинення заволодіння грошовими коштами AT «Укрзалізниця» під час закупівлі кабельно-провідникової продукції для потреб AT «Укрзалізниця» за штучно завищеними цінами.
Водночас, відповідно до повідомленої підозри, ОСОБА_3 , будучи одним із власників та виконуючи функції генерального директора групи афілійованих підприємств «Укркабель», здійснював контроль за діяльністю групи підприємств та здійснював такі дії: (1) здійснював загальне керівництво працівниками групи афілійованих підприємств «Укркабель», (2) забезпечував виготовлення необхідних товарів на виробничих потужностях зазначених товариств, (3) досягав згоди про порядок ведення злочинної діяльності з іншими учасниками організованої групи, (4) узгоджував з іншими учасниками організованої групи суми грошових коштів - частини предмета заволодіння, які сплачувались на користь організованої групи під керівництвом ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , (5) контролював розподіл грошових коштів між іншими співучасниками злочину. 
Так, відповідно до повідомленої підозри, група ОСОБА_14-ОСОБА_15, у взаємодії із ОСОБА_7 та учасниками очолюваної ним організованої групи, в період з вересня 2021 року по серпень 2022 року, вчинили: (1) заволодіння грошовими коштами АТ «Укрзалізниця» на загальну суму 97 444 504,90 грн, під час здійснення постачання кабельно-провідникової продукції за штучно завищеними цінами, у ході виконання договору від 01.09.2021 № ЦЗВ 02 03921-01; (2) повторне заволодіння грошима АТ «Укрзалізниця» на загальну суму 44 161 855,37 грн, під час здійснення постачання кабельно-провідникової продукції за штучно завищеними цінами, у ході виконання договору від 18.05.2022 № ЦЗВ-02-00522-01.
Також, за змістом підозри, обернувши на свою користь вищезазначені суми грошей, учасники організованої групи ОСОБА_14  та ОСОБА_15  здійснили, на виконання досягнутих попередніх домовленостей із групою ОСОБА_7 , розподіл предмету заволодіння шляхом перерахування коштів із банківських рахунків ТОВ «Торговий дім «Український кабель» та ТОВ «ТД «Кабель Центр» на банківські рахунки юридичних осіб підконтрольних організованій групі ОСОБА_7  (ТОВ «Торговий дім «Метрополіс», ТОВ «Буд Альянс Компані», ТОВ «Астор Рітейл» та ін.). 
3.8.Слідча суддя зауважує, що КПК України не встановлює критеріїв визначення обґрунтованості підозри. Однак кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) (ч. 5 ст. 9 КПК України). 
3.9.У практиці останнього «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (Nechiporuk and Yonkalo v. Ukraine), від 21.04.2011, заява №42310/04, п. 175).
3.10.Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v. The United Kingdom), від 28.10.1994, заява № 14310/88, п. 55).
3.11.Тобто, стандарт «обґрунтована підозра», який використовується на стадії вирішення питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу, є значно нижчим, аніж на стадії вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення після отримання обвинувального акта. Адже обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри, не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (рішення ЄСПЛ у справі «Мерабішвілі проти Грузії» (Merabishvili v. Georgia) від 28.11.2017, заява №72508/13, п. 184).
3.12.Отже, під час перевірки, чи наявна обґрунтована підозра вчинення ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, слідча суддя з`ясовує, чи наявні факти або інформація, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа, про яку йдеться, своїми діями могла вчинити кримінальне правопорушення, а також, чи такі виправдовують подальше розслідування.
3.13.Обґрунтованість підозри підтверджується матеріалами, що додані до клопотання, зокрема, копіями:
-протоколу про результати оперативно-розшукового заходу аудіо-, відеоконтролю особи (далі - ОРЗ) - ОСОБА_10 від 08.07.2022, де зафіксовані розмови під час яких учасниками здійснювалося обговорення умов співпраці, питання пов`язані з участю в тендерах, отримання грошових коштів, їх розподіл між учасниками та постачальниками, обговорювався відсоток, який запланований для розподілу між службовими особами Укрзалізниці, застосовувалася конспірація у виді вигаданих імен /а.с. 1-19 т. 5/; 
-протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відеоконтролю особи (далі - НС(Р)Д) щодо ОСОБА_10 від 21.02.2023, де зафіксовані розмови під час яких учасниками здійснювалося обговорення щодо забезпечення надання документів по «Будальянс» та «Метрополіс» та надання контакту для підписання договорів з підприємством, на яке здійснювалась оплата коштів в сумі 11-12 млн, в якості сплати відсотку за оплату кабельної продукції /а.с. 20-23 т. 5/;
-протоколу огляду від 28.02.2024, відповідно до якого оглянуто файл-образу ноутбука, вилученого під час проведення обшуку в ОСОБА_10 , у якому зафіксовано його спілкування з ОСОБА_8 (KEI-1), а саме: в період з 30.04.2022 по 05.05.2022 ОСОБА_10 у повідомленнях до співрозмовника «KEI-1» повідомляє про те, що ОСОБА_15 готує платіж на суму 6-7 млн грн., після чого повідомляє, що оплата 6 млн. грн відбулась та отримує підтвердження їх отримання від співрозмовника; в період з 06.05.2022 по 09.05.2022 ОСОБА_10 та співрозмовник «KEI-1» вірогідно обговорювали особливості сплати відсотку від оплат за поставки та вирішували, що ОСОБА_10 повинен пред`явити суму боргу, яка сформувалась за оплати поставок за попередні місяці; 12.05.2022 ОСОБА_10 у повідомленнях до співрозмовника «KEI-1» повідомляє про те, що планується платіж по переуступці боргу на суму 2 млн грн., а по кабелям планується ще оплата 3 млн грн на наступному тижні, обговорюється розподіл даних коштів. При цьому ОСОБА_20 повідомив співрозмовнику про оплату 2 млн, а співрозмовник наступного дня підтвердив отримання; 13.05.2022 ОСОБА_10 у повідомленнях із «KEI-1» обговорює звідки міг статись витік інформації про те, що ОСОБА_15 їм сплачує відсоток з оплат за кабельну продукцію безготівковим методом /а.с. 44-70 т. 5/; 
-протоколів огляду від 24.01.2024 та від 26.02.2024, відповідно до яких проведено ноутбука, вилученого в ОСОБА_10 під час проведення обшуку, згідно з яким зафіксовано записи чорнової бухгалтерії групи ОСОБА_8 за листопад 2021 - січень 2022, якими обліковувались їх незаконні доходи. В записах зазначені постачальники АТ «Укрзалізниці», яким були сплачені грошові кошти за поставлену продукцію, зазначені суми та розмір відсотків від оплат, а також відмітки про отримання таких відсотків групою. Зокрема, також зафіксовано у зазначеній таблиці запис про отримання 710 000, що становить 10% від сплачених коштів за поставку товару ТОВ «ТД «Кабель центр» на суму 7 778 173,92 грн. Окрім того, в одній з таблиць наявні записи за період листопад 2021 - січень 2022 року про загальну суму боргу групи підприємств, серед яких наявні ТОВ «ТД Кабель центр» та ТОВ «Укркабель-Київ», та зазначений розмір відсотку для цих підприємств в розмірі 4% /а.с. 82-88 т. 5/;
-протоколу про результати здійснення НС(Р)Д- аудіоконтролю особи - ОСОБА_10 від 08.05.2023, відповідно до якого зафіксовано розмови щодо обговорення нерозрахуноку ОСОБА_15 за попередні оплати на суму 6 млн грн /а.с. 89-92 т. 5/;
-протоколу про результати здійснення НС(Р)Д - аудіоконтролю особи - ОСОБА_15 від 20.06.2023, згідно з яким зафіксовано розмову з ОСОБА_16 про підготовку документів ОСОБА_17 про переробку сировини для виготовлення кабелю, які необхідно надати для позитивних результатів перевірки податкової інспекції, обговорення фактів надання грошових коштів ОСОБА_18 /а.с. 137-152 т. 5/; 
-протоколу від 17.11.2023 про результати здійснення НС(Р)Д - зняття інформації з електронних інформаційних систем - віддаленого сервера групи ОСОБА_15 та протоколу огляду інформації від 01.02.2024, якими встановлено розподіл прибутку між ОСОБА_15 та ОСОБА_17 в співвідношенні 2/3 та 1/3 відповідно; відомості про закладення в витрати розміру відсотку для передачі Групі ОСОБА_8 у розмірі 5-7% (в залежності від періоду); зафіксовано ведення обліку коштів, які призначались для Групи ОСОБА_8 , які позначені в записах як «ретро-бонус»; зафіксовано ведення чорнової бухгалтерії собівартості виробництва кабельно-провідникової продукції (зокрема кабелю КГ) та ведення обліку ринку виробників кабельно-провідникової продукції з метою здійснення на них тиску та співпраці для формування завищеної очікуваної вартості під час проведення закупівель та передачі ОСОБА_18 частини суми заволодіння /а.с. 211-232 т. 5/;
-протоколу обшуку від 13.03.2024, відповідно до якого, під час обшуку в приміщенні офісу, який займають ТОВ «Еней», ТОВ «Еней-Пласт», ТОВ «Торговий дім «Український кабель», ТОВ «Торговий дім «Кабель Центр» виявлено виписки про рух коштів по рахунку, які свідчать про перерахування ТОВ «ТД «Український Кабель» (підконтрольне ОСОБА_15 ) коштів на рахунок ТОВ «ТД «Метрополіс» (підконтрольне ОСОБА_8 ) в травні - червні 2022 року на загальну суму 12 750 000 /а.с. 237-249 т. 5/; 
-протоколу огляду від 09.01.2024 мобільного телефону, вилученого в ОСОБА_11 під час проведення обшуку, відповідно до якого виявлено листування щодо договорів № ЦЗВ-02-03921-01 від 01.09.2021 та № ЦЗВ-02-00522-01 від 18.05.2022, а також копії самих договорів з додатками та додатковими угодами /а.с. 171-259 т. 7/; 
-витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб фізичних осіб - підприємців та громадських формувань ТОВ «ВП «Укркабель», відповідно до якого ОСОБА_3 є одним із засновників та керівником товариства /а.с. 146-159 т. 1, а.с. 34-45 т. 4/; 
-висновку експерта №1041/82601 від 20.12.2024 за результатами проведення судової економічної експертизи, відповідно до якого документально підтверджуються завдані збитки на суму 81 204 439,61 грн (без ПДВ), або 97 444 504,89 грн (з ПДВ), за договором поставки № ЦЗВ-02-03921-01 від 01.09.2021, з урахуванням судової товарознавчої експертизи від 11.10.2024 № 10439, а за договором поставки № ЦЗВ-02-00522-01 від 18.05.2022 на суму 36 801837,33 грн (без ПДВ), або 44 161 855,38 грн (з ПДВ) /а.с. 212-250 т. 4/; 
-протоколу огляду речей і документів від 16.09.2024, відповідно до якого оглянуто мобільний телефон ОСОБА_3 , у якому виявлено листування в месенджері WhatsApp з ОСОБА_14 , зокрема, таке: 11.04.2023 ОСОБА_14 повідомляє, що до них на завод має приїхати делегація з Південно - Західної залізниці; 04.07.2023 ОСОБА_14 пише ОСОБА_3 про те, що від нього «приховують цифри» та звіти по заводу і в подальшому ОСОБА_14 пересилає скріншот свого телефону, з листуванням між ОСОБА_14 та ОСОБА_17 , у якому ОСОБА_14 зазначає, що невдоволений, що ОСОБА_21 , яка складає звіти, не налають інформацію; 01.11.2023 ОСОБА_14 направляє ОСОБА_3 файл, у якому міститься таблиця - звіт під назвою « ОСОБА_22 » (звіт, який готує для ОСОБА_23 ) в якому містяться назви стовпчиків, таких як: «Довідково з Ф1 - УЗ», ТОВ «НВП «Укркольормет», «Ретро бонуси», «Обсяг реалізації УКМ катанки за 1-27 жовтня 2023». Також, в повідомленні ОСОБА_14 пише ОСОБА_3 про те, що з урахуванням катанки третім особам в цьому місяці обсяг 100,001 млн., на що ОСОБА_3 повідомив, що це не вірно, бо була корекція по ретро бонусам у ОСОБА_17 (арк. 142-144), зазначене свідчить про отримання «відкатів» від поставок кабельно - провідникової продукції на АТ «Укрзалізниця»; систематично ОСОБА_14 повідомляє ОСОБА_3 про те, що ОСОБА_14 , використовуючи свій політичний авторитет та наявні в нього владні зв`язки систематично домовляється про реалізацію кабельної продукції від Групи афілійованих підприємств «Укркабель» (12.12.2023, 14.12.2023, 16.12.2023, 01.02.2023), тому ОСОБА_14 надає вказівки ОСОБА_3 про необхідність здійснювати всі необхідні дії щодо продажу кабелю (зустрічі з покупцями, реалізація кабелю, тощо); 16.02.2024 ОСОБА_14 пише ОСОБА_3 про те, що по табличці (звіт, щодо фінансової діяльності Групи Афілійованих підприємств «Укркабель», який веде для ОСОБА_14 ОСОБА_24 ) витягнули за 2023 по 1,5 млн. грн. кожному, а також виплати ОСОБА_25 . Також ОСОБА_14 зазначає про те, що 1,5 млн. грн. - це мали бути дивіденди за 2022, тобто в 2023 році за період 2022, а замість 3 млн. грн. на особу - витягнули по 1,5 млн грн /а.с. 138-170 т. 7/;
-протоколу огляду речей і документів від 15.04.2024, відповідно до якого проведено огляд мобільного телефону ОСОБА_3 , у якому виявлено листування ОСОБА_14 та ОСОБА_3 , окрім іншого, таке: 15.11.2019 ОСОБА_14 розповідає ОСОБА_3 про те, що він звернувся до міністра інфраструктури ОСОБА_26 із проханням про скасування ряду закупівель кабельно-провідникової продукції на яких була відхилена комерційна пропозиція підприємства групи «Укркабель»; 10.04.2020 ОСОБА_14 надсилає проект звернення народного депутата України до правоохоронних органів з метою тиску на виробника кабельно-провідникової продукції; у 2020-2021 роках ОСОБА_14 та ОСОБА_3 систематично узгоджують зустрічі із ОСОБА_15 ; 17.06.2022 ОСОБА_14 повідомляє ОСОБА_3 про те, що після його розмови з посадовими особами АТ «Укрзалізниця» їх поставили в першу чергу на оплати; 11.11.2021 ОСОБА_14 надсилає ОСОБА_3 скріншоти свого листування із невстановленою особою, у зазначених повідомленням ОСОБА_14 розповідає про те, що він лобіює перед вищим політичним керівництвом виділення АТ «Укрзалізниця» додаткового фінансування; 18.02.2022 ОСОБА_3 надсилає ОСОБА_14 скріншот листування із ОСОБА_15 , який повідомляє про те, що конкуренти планують здійснювати постачання кабельно-провідникової продукції на АТ «Укрзалізниця»; 17.06.2022 ОСОБА_14 повідомляє ОСОБА_3 про те, що після його розмови з посадовими особами АТ «Укрзалізниця» їх поставили в першу чергу на оплати; 15.02.2023 ОСОБА_3 запитує у ОСОБА_14 чи може ОСОБА_15 поставити товар без участі групи підприємств «Укркабель», на що ОСОБА_14 відповідає, що він цього не може зробити /а.с. 59-92 т. 7/;
-протоколу огляду речей і документів від 24.09.2024, відповідно до якого оглянуто мобільний телефон ОСОБА_3 , у якому виявлено, окрім іншого таке листування: 09.08.2021 ОСОБА_14 надсилає ОСОБА_3 проект довіреності від імені ОСОБА_27 на ім`я ОСОБА_17 щодо представництва її інтересів як засновника ТОВ «ВП «УКРКАБЕЛЬ», ТОВ «НВП «УКРКОЛЬОРМЕТ», ТОВ «Проектно-монтажне підприємство «УКРКАБЕЛЬ», ТОВ «КАБЕЛЬНІ НОВИНИ», ТОВ «УКРКАБЕЛЬ АВТО», ТОВ «ТД «УКРКАБЕЛЬ-КИЇВ» та зазначає, що занадто багато повноважень передбачено такою довіреністю та пропонує зробити довіреність на конкретний випадок. А також зазначає, що можна зробити довіреність на його помічника ОСОБА_28 ; 16.05.2022 ОСОБА_14 пише ОСОБА_3 про те, що він всім все написав, далі треба контактувати напряму с Таей ( ОСОБА_29 , директор Департаменту закупівель АТ «Укрзалізниця») та підписувати з Укркабель треба напряму. Також ОСОБА_14 зазначає, що ОСОБА_15 йому сам зателефонував та попросив допомоги і озвучив про думку про підпис на «Укркабель» (арк. 94); 17.10.2022 ОСОБА_14 направляє ОСОБА_3 проекти підготовлених документів, а саме: договори про надання безвідсоткової поворотної фінансової допомоги від ОСОБА_30 ОСОБА_3 , ОСОБА_31 , ОСОБА_17 , ОСОБА_27 , а також акти приймання - передачі частки у статутному капіталі від ОСОБА_30 , на ОСОБА_32 , ОСОБА_17 , ОСОБА_33 , ОСОБА_3 /а.с. 110-205 т. 2/;
-протоколу про результати здійснення негласної слідчої (розшукової) дії - зняття інформації з електронних інформаційних систем (далі- НС(Р)Д) відносно ОСОБА_3 від 10.04.2024, відповідно до якого проведено огляд електронної інформаційної системи інтернет - месенджера Telegram та встановлено наступне, наявний файл скріншот телефону на якому зображено листування з ОСОБА_15 , який скаржиться, що він робить 90% всієї роботи. Також ОСОБА_15 повідомляє, що кошти в розмірі 8,216 млн. перераховані на «Укркабель - Київ» та 3,389 млн. перераховано на «Укркаб Електромонтаж», далі ОСОБА_15 повідомляє, що ці цифри до розмови не відносяться, всі ці та кошти які залишилися, мають ділитися на 3, а також ще потрібно 5%, з приводу яких дуже обурювалися, що в них нічого немає; листування ОСОБА_3 з ОСОБА_15 , відповідно до якого ОСОБА_15 повідомляє інформацію по АТ «Укрзалізниця», про те, що наявні 5 лотів тендерів від АТ «Укрзалізниця» на суму 184 млн. Та питає чи зможуть вони разом з «Укркабель» закрити ці питання. На, що ОСОБА_3 повідомляє ОСОБА_15 , що вказану інформацію йому треба узгодити з ОСОБА_34 ( ОСОБА_17 - співласник Групи афілійованих підприємств «Укркабель») /а.с. 53-109 т. 2/.
-протоколів про результати здійснення НС(Р)Д - аудіоконтролю публічно доступного місця від 09.10.2024, 10.01.2025, відповідно до яких зафіксовано розмови ОСОБА_14 , у яких він: зазначав про те, що Камишін (колишній Голова правління АТ «Укрзалізниця») не відповідає на його телефонні дзвінки та припускає, що це через те, що він теж фігурант по справі ОСОБА_7 (розмова від 20.06.2024); обговорює можливість створення асоціації, щоб не було до нього питань, у випадку потреби лобіювання інтересів його підприємства (розмова від 20.06.2024); повідомив співрозмовниці, що ОСОБА_35 зайшов, через якого у них виникли проблеми (розмова 21.06.2024); розповідає про те, що за постачання товару на АТ «Укрзалізниця», вони були змушені віддати 30%, а також, що він хотів постачати товар для АТ «Укрзалізниця» напряму, але йому у «Офісі» вказали, що потрібно постачати через певних постачальників, на що він погодився, через це він отримав кримінальні провадження (розмови 10.07.2024); розповідає, що два роки у них ОСОБА_7 працював по «залізниці» і через два роки до них прийшли із обшуками (розмова 22.07.2024); розповідає що у 2021 році на його контрактах отримали близько 3,5 млн доларів (розмова 24.07.2024); обговорює із чоловіком керівництво АТ «Укрзалізниця», скаржиться на те, що з ними не може «ні вкрасти, ні посторожити». Роздумує над тим, як він змусить акціонерне товариство закуповувати у нього кабельно-провідникову продукцію, за рахунок адміністративного впливу (розмова 15.08.2024); повідомляє співрозмовнику про те, що у нього довірливі відносини із ОСОБА_36 (колишній голова правління АТ «Укрзалізниця»), стверджує, що під час «ситуації по ОСОБА_57», ОСОБА_14 із ОСОБА_36 «пройшов це питання». Розповідає, що він пропонував штучно збільшувати вартість у нього на заводі, додаючи 25 %, оскільки там легше сховати таке завищення (розмова 09.09.2024); повідомляє, що маржинальність до війни була 30%, а зараз 7-8%; повідомляє про те, що їм «причепили» справу. Сталось це через ОСОБА_7 , а також зазначає, що він хотів постачати напряму, але у «Офісі» йому сказали, що «все через ОСОБА_57» та зазначив, що вони «віддали, а ті додали 120 млн» (розмова 28.11.2024) /а.с. 15-51 т. 7/; 
-протоколу огляду речей та документів від 15.04.2024, відповідно до якого оглянуто мобільний телефон ОСОБА_17 , у якому виявлено листування з контактом « ОСОБА_37 », у якому останній 14.12.2023 повідомляє, що «залізниці» все добре. Він вчора «розрулив» питання; 23.01.2024, 15.02.2024 ОСОБА_14 запитує у ОСОБА_17 звіт за результатами минулих років та запитує скільки грошових коштів вони зможуть «вивести» для себе; 16.02.2024 ОСОБА_17 повідомляє про можливість вивести 7.5 млн. Затрати на вивід грошових коштів будуть /а.с. 93-107 т. 7/ 
3.14.Дані, що містяться у наданих слідчій судді копіях матеріалів кримінального провадження № 52022000000000169 можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_3 міг вчинити кримінальні правопорушення, передбачені ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, та виправдовують подальше розслідування.
3.15.Отже, ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні наведеного.
3.16.А всі, порушені захистом питання щодо підозри, на переконання слідчої судді, виходять за межі обґрунтованості підозри, тобто, виправданості подальшого розслідування, натомість, потребують як подальшого розслідування з метою встановлення окремих даних, а також вирішення судом питання винуватості/невинуватості ОСОБА_3 за результатами всебічного, повного й неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, на підставі оцінки кожного доказу з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку.
3.17.Нині ж слідчій судді надано достатньо фактичних даних, які зв?язують ОСОБА_3 із кримінальними правопорушеннями, у вчиненні яих він підозрюється, та виправдовують подальше розслідування.

Щодо наявності ризиків
3.18.Слідча суддя зауважує, що відповідно до КПК України метою запобіжного заходу є необхідність попередити виникнення ризиків, а не застосувати запобіжний захід за наслідками вчинення підозрюваним відповідних дій. З огляду на викладене, той чи інший ризик слід вважати наявним за умови встановлення обґрунтованої ймовірної можливості здійснення підозрюваним таких спроб. Водночас, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду
3.19.Продовження існування зазначеного ризику підтверджується тяжкістю покарання, передбаченого за інкриміновані підозрюваному ОСОБА_3 кримінальні правопорушення, передбачені ч. 5 ст. 191 КК України. 
3.20.Так, кримінальне правопорушення, визначене ч. 5 ст. 191 КК України передбачає основне покарання у виді позбавлення волі строком від 7 до 12 років, а також додаткове обов`язкове покарання у вигляді позбавлення права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.
3.21.Звільнення від покарання з іспитовим строком відповідно до ст. 75 КК України у цьому випадку не допускається, як і призначення покарання більш м`якого, ніж передбачено законом, як про це йдеться у ч. 1 ст. 69 КК України, за винятком затвердження угоди про визнання винуватості.
3.22.Вищевикладене свідчить про те, що у випадку засудження особи за вчинення злочинів, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України, до особи може бути застосовано покарання у виді позбавлення волі з реальним строком його відбування, що відповідно до практики Європейського суду з прав людини, є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти чи переховуватись.
3.23.Тому слідча суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення, що ця обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.
3.24.Поряд з цим, відповідно до ст. 69-2 КК України призначення більш м`якого покарання, ніж передбачено законом, та укладення угоди про визнання винуватості у кримінальних провадженнях щодо корупційних кримінальних правопорушень, допускається лише за умови виконання вимог пункту 2 або 2-1 частини четвертої статті 469 КПК України, а саме (1) викриття підозрюваним чи обвинуваченим іншої особи (осіб) у вчиненні будь-якого корупційного кримінального правопорушення чи кримінального правопорушення, пов`язаного з корупцією, та якщо інформація щодо вчинення такою особою (особами) кримінального правопорушення буде підтверджена доказами, і за умови повного або часткового (з урахуванням характеру та ступеня участі особи у вчиненні злочину) відшкодування підозрюваним або обвинуваченим завданого збитку або заподіяної шкоди (якщо такі збитки або шкода були завдані); (2) у разі відсутності ознак вчинення цих кримінальних правопорушень у співучасті, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, і за умови повного відшкодування підозрюваним або обвинуваченим завданого збитку або заподіяної шкоди (якщо таких збитків або шкоди було завдано).
3.25.З огляду на наявну кваліфікацію дій підозрюваного друга із зазначених умов наразі не може бути застосована
3.26.Також слідча суддя звертає увагу, що укладення угоди про визнання винуватості є правом сторін кримінального провадження, потребує досягнення згоди між ними, урахування прокурором обставин, зазначених у ст. 470 КПК України, а також подальшого затвердження судом відповідно до ст. 473 КПК України.
3.27.Отже, сама лише унормована можливість укладення угоди про визнання винуватості не є підставою для висновку, що така буде укладена, та як наслідок підозрюваному призначено покарання більш м`яке, ніж передбачено законом.
3.28.Таким чином, існування ризику переховування підтверджується ймовірністю для підозрюваного бути засудженим на тривалий строк з примусовим відчуженням всього належного йому майна у сукупності з наступними обставинами.
3.29.Слід зауважити, що у зв`язку із запровадженням на території України правового режиму воєнного стану, встановлено певні обмеження для перетину Державного кордону військовозобов`язаних чоловіків, які відповідно до Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» № 3543-XII від 21.10.1993, Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 № 57, поширюються на підозрюваного.
3.30.Натомість, підозрюваний у 2024 році неодноразово виїжджав з України /а.с. 120 т. 1/. Слідчій судді не надано жодних доказів, які б об`єктивно підтверджували належність підозрюваного до кола осіб, які відповідно до п. 2 Правил перетинання державного кордону громадянами України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.01.1995 № 57, можуть виїжджати за межі України під час воєнного стану.
3.31.Однак, самим фактом такого перетину слідчій судді доведена наявність у ОСОБА_3 можливостей покинути територію України навіть в умовах загальної заборони такого для чоловіків, якими підозрюваний може скористатись і в майбутньому.
3.32.До того ж, відповідно до протоколу про результати здійснення НС(Р)Д відносно ОСОБА_3 від 10.04.2024, відповідно до якого проведено огляд електронної інформаційної системи інтернет - месенджера Telegram, встановлено наявність у зазначеному месенджері фото - файл витягу з Розпорядження № 247 від 06.04.2023 Київської обласної військової адміністрації «Про виїзд за межі України водіїв, що здійснюють перевезення для потреб Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також медичних вантажів, вантажів з гуманітарною допомогою автомобільними транспортними засобами», відповідно до якого ОСОБА_3 дозволено виїзд за межі України. Поряд з цим, виявлено листування з абонентом « ОСОБА_38 », у якому ОСОБА_3 зазначає, що у розпорядженні необхідно виправити дату народження /а.с. 108, 109 т. 2/.
3.33.Висновується, що хоча слідчій судді і не надано доказів, що підозрюваний відноситься до категорії осіб, які мають право на виїзд за межі України в особливий період, проте він все ж такий дозвіл має. 
3.34.Окрім того, у зазначеному вище листуванні із абонентом « ОСОБА_38 » останній надає ОСОБА_3 консультації в митній сфері щодо порядку виїзду ОСОБА_3 за кордон /а.с. 77 т. 2/. Зазначене вказує на наявність у підозрюваного зав`язків серед осіб, компетентних у питаннях виїзду за межі України, якими ОСОБА_3 може скористались з метою переховування. 
3.35.На підставі викладеного, враховуючи також наявність дійсного паспорта громадянина України для виїзду за кордон /а.с. 116 т. 1/, підозрюваний може безперешкодно покинути територію України. До того ж, в умовах збройної агресії російської федерації проти України велика кількість держав - партнерів України, запровадила особливі умови надання прихистку її громадянам, що дозволить підозрюваному протягом тривалого часу легально перебувати на їх території. 
3.36.Водночас, той факт, що ОСОБА_3 після виїзду за межі України щоразу повертався, на що покликалась сторона захисту, не спростовує наявності ризику переховування, адже до того щодо ОСОБА_3 не здійснювалось кримінальне провадження, а отже і не було необхідності переховуватись. 
3.37.Водночас, слідча суддя визнає неспроможними покликання сторони обвинувачення на те, що до 2021 року, тобто до того часу як ОСОБА_3 став громадянином України, як документ, що засвідчує особу, надавав посвідку на постійне проживання в Україні як громадянин Білорусії, що на, на їх переконання, може свідчити про те, що ОСОБА_3 і на даний час має громадянство Білорусії та має діючий закордонний паспорт громадянина Білорусії, що може надати йому можливість безперешкодно виїхати за межі України. Адже слідчий судді не надано даних про наявність у підозрюваного громадянства Білорусії, натомість матеріалами клопотання підтверджується, що підозрюваний є громадянином України. 
3.38.Вирішуючи щодо можливостей підозрюваного переховуватись від органу досудового розслідування та суду слідча суддя бере до уваги відомості про майновий стан підозрюваного.
3.39.Так, у період з 2003 по 2024 рік офіційний дохід підозрюваного ОСОБА_3 склав 15 658 282 грн /а.с. 117 т. 1/. Відповідно до довідки ТОВ «ВП «Укркабель» ОСОБА_3 за період серпня 2024 по січень 2025 року нараховано 571 138,36 грн /а.с. 7, 33 т. 9/, натомість у судовому засиланні підозрюваний зазначив, що наразі його дохід складає близько 160 000 грн/міс.
3.40.Водночас, дохід його співмешканки ОСОБА_39 /а.с. 230, 231 т. 1, а.с. 166-191 т. 3/ за період 2013-2024 років склав 4 030 245 грн /а.с. 117 т. 1/. 
3.41.Окрім того, підозрюваному на праві власності належить:
-квартира, загальною площею 41,4 кв.м., за адресою: АДРЕСА_3 /а.с. 214 т. 1/;
-нежилі приміщення за адресою: АДРЕСА_7 /а.с. 215, 216 т. 1/;
-мотоцикл INDIAH CHIEF, д.н.з. НОМЕР_1 , 2000 року випуску /а.с. 193 т. 1/;
-мотоцикл HONDA VT 1300, д.н.з. НОМЕР_2 , 2006 року випуску /а.с. 195 т. 1/;
-мотоцикл HARLEY-DAVIDSON FLHTCU, д.н.з. НОМЕР_3 , 2010 року випуску /а.с. 196 т. 1/;
-мотоцикл YAMAHA DRAG STAR 400, д.н.з. НОМЕР_4 , 2004 року випуску /а.с. 197 т. 1/;
-мотоцикл VICTORY HARD-BALL, д.н.з. НОМЕР_5 , 2013 року випуску /а.с. 198 т. 1/.
3.42.Слідча суддя зауважує, що відповідно до відкритих даних, загальна вартість зазначених транспортних засобів наразі може складати, щонайменше 2,6 млн грн /а.с. 204-208 т. 1/. Натомість слідча суддя критично оцінює надані стороною захисту відомості щодо вартості придбання підозрюваним таких транспортних засобів /а.с. 17-23 т. 9/. Адже ціна у наданих копіях договорів є вочевидь заниженою порівняно із ринковими цінами на подібні транспортні засоби. 
3.43.Поряд з цим, слідча суддя бере до уваги, що незадовго до повідомлення ОСОБА_3 про підозру він 24.01.2025 на підставі договору дарування відчужив на користь ОСОБА_40 , належні йому на праві власності квартиру, загальною площею 91,2 кв.м. за адресою: АДРЕСА_4 , та машиномісце за цією ж адресою /а.с. 212, 213 т. 1/.
3.44.Окрім того, у цей же день ОСОБА_3 уклав із співмешканкою ОСОБА_39 договір довічного утримання, за умовами якого передав у власність останній належні йому на праві власності житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, дві земельні ділянки, площею 0,12 га кодна, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_2 , та земельну ділянку, площею 0,0554 га /а.с. 217-221, 225-229 т. 1/. Також 23.01.2025 за ОСОБА_39 був зареєстрований автомобіль Lexus RX 3000, д.н.з. НОМЕР_6 , 2022 року випуску /а.с. 194 т. 1/.
3.45.Слідча суддя бере до уваги, що правочини із зазначеним майном були здійснені ОСОБА_3 невдовзі після повідомлення про підозру ОСОБА_14 , а отже не виключає, що такі дії були здійснені з метою уникнення можливих арештів майна та подальшої конфіскації у разі повідомлення ОСОБА_3 про підозру. 
3.46.Поряд з цим, оцінюючи майнові ресурси підозрюваного слідча суддя бере до уваги, що ОСОБА_41 на праві власності належить квартира загальною площею 41,1 кв. м., за адресою: АДРЕСА_5 , та 1/6 частина квартири загальною площею 45,7 кв. м. за адресою: АДРЕСА_6 /а.с. 222, 224 т. 1/. 
3.47.Окрім того, підозрюваному належать частки у статутних капіталах таких товариств: ТОВ «ТД «УКРКАБЕЛЬ-КИЇВ», розміром 69 300 грн, ТОВ «Проектно-монтажне підприємство «УКРКАБЕЛЬ», розміром 999 900 грн, ТОВ «ВП «УКРКАБЕЛЬ», розміром 5 334 400 грн, ТОВ «НВП«УКРКОЛЬОРМЕТ», розміром 1 333 600 грн, ТОВ «КАБЕЛЬНІ НОВИНИ», розміром 33 330 грн, ТОВ «УКРКАБЕЛЬ АВТО», розміром 666 600 грн, також він є кінцевим бенефіціарним власником ТОВ«ТД «УКРКАБЕЛЬ-ДНІПРО» ТОВ «ТД «УКРКАБЕЛЬ-МИКОЛАЇВ» /а.с. 121-192 т. 1/. Загальний розмір вартості часток у зазначених товариствах складає 8 437 130 грн.
3.48.Водночас, слідча суддя критично оцінює покликання сторони захисту на те, що наразі ОСОБА_3 , як учасник ТОВ «ВП «УКРКАБЕЛЬ», не отримує дивіденди /а.с. 8-22 т. 9/, а також, що останнє має заборгованість перед АТ «Укргазбанк», а майно товариства перебуває у заставі /а.с. 2-221 т. 8/. Адже боргові зобов`язання товариства не свідчать про наявність особистих зобов`язань перед кредитором його учасників. 
3.49.Що ж до невиплати дивідендів, то відповідно до протоколу огляду від 15.04.2024, відповідно до якого оглянуто мобільний телефон ОСОБА_17 , у такому виявлено листування, де ОСОБА_17 надсилає ОСОБА_14 файл у виді таблиці, у якій містяться колонки «дивіденди» у якій зазначені ідентифікуючі дані осіб та суми, водночас ОСОБА_17 зазначає, що це «2.те, що ми витягували протягом року» /а.с. 100-104 т.7/. 
3.50.До того ж, відповідно до протоколу про результати здійснення НС(Р)Д - аудіоконтролю особи щодо ОСОБА_14 від 27.06.2024 зафіксовано розмову, яка відбулась 22.05.2024 між ОСОБА_42 та ОСОБА_14 , під час якої останній в контексті розмови про бізнес та своїх двох партнерів зазначив, що «Байки розказують, в кредитах сидять, понабирались, 170 мільйонів…», «Вони мене в заручники взяли, я їм вигідний, що поки є, вони їх хоч не чіпають. Банк, банк їх не чіпає, поки я є..». Також у цій розмові ОСОБА_14 стверджує, «я дав контракти, я вам два банківські кредити, практично дармові, по 11 відсотків на той час. Ви їх благополучно прокрутили» Я вже ОСОБА_58 кажу: «Ти собі машину купив, будинок побудував» /а.с. 2-3 т. 7/.
3.51.Висновується, що наявні кредитні зобов`язання, на які покликається сторона захисту виникли внаслідок невиконання кредитних договорів, укладенню яких на вигідних умовах сприяв ОСОБА_14 . А отже відповідні покликання сторони захисту слідча суддя відхиляє.
3.52.Поряд з цим, слідча суддя, оцінюючи майновий стан підозрюваного бере до уваги не лише можливість розпоряджатися майном, а спроможність його набути у власність. 
3.53.З цього приводу слідча суддя зазначає, що у названій вище розмові ОСОБА_14 стверджував ОСОБА_31 , обговорюючи ОСОБА_43 , що «у нього до того нічого не було… а зараз.. І будинок добудував, при нас же все з`явилося. До того ж нічого не було», «а тут все і машина з`явилася і у доньки машина. І там де він зараз живе у ОСОБА_44 , якийсь там ОСОБА_45 . Та не б/ушний ОСОБА_45 , там тисяч 50 коштує» /а.с. 241 т. 1/.
3.54.Наведене у сукупності із обставинами кримінальних правопорушень, у яких підозрюється ОСОБА_3 , а саме ймовірному заволодінні коштами у сумі 140 мнл грн, переконують слідчу суддю у наявності у ОСОБА_3 інших офіційно невідображених доходів та заощаджень.
3.55.За таких обставин, наявні у підозрюваного майнові ресурси, ураховуючи можливості підозрюваного його придбати, доглядати за ним та сплачувати витрати, пов`язані з його утриманням, на переконання слідчої судді, здатні забезпечити його тривале життя в умовах розшуку.
3.56.Також, з цього приводу слідча суддя враховує відсутність міцних соціальних зв`язків підозрюваного на території України. Так, ОСОБА_3 не одружений, має спільно з ОСОБА_39 малолітнього сина /а.с. 230, 231 т. 1, а.с. 231 т. 9/, з 2012 року постійно працює в ТОВ «ВП «УКРКАБЕЛЬ» (враховуючи перейменування товариства) та наразі є його директором /а.с. 247-249 т. 8, а.с. 1, 2 т. 9/.
3.57.Між тим, з огляду на вчинення підозрюваним дій щодо відчуження належного йому майна, наявність можливості у нього, а так само у його співмешканки разом із малолітнім сином безперешкодно покинути територію України, слідча суддя вважає, що у ОСОБА_3 відсутні міцні соціальні зв`язки на території України, які б могли бути стримуючим фактором від переховування. 
3.58.Наведені вище фактичні обставини цього кримінального провадження та особисті обставини підозрюваного в сукупності, дають слідчій судді підстави дійти висновку про існування ризику переховування від органу досудового розслідування або/та суду.

Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення
3.59.Слідча суддя вважає такий ризик доведеним.
3.60.Адже нині у кримінальному провадженні триває досудове розслідування, отже, продовжується збір фактичних даних, що можуть бути використані як доказ факту чи обставин вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_3 .
3.61.З огляду на те, що лише 07.02.2025 ОСОБА_3 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, у зв`язку із чим йому достеменно стало відомо про обставини, які є предметом доказування у цьому кримінальному провадженні, а також він ознайомився із доказами, якими його підозра обґрунтована, зокрема, що долучені до цього клопотання, він може безперешкодно знищити, сховати або спотворити речі і документи, які мають значення для кримінального провадження, однак ще не були виявлені органом досудового розслідування.
3.62.З цього приводу слідча суддя бере до уваги обставини ймовірного вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, зокрема, вжиття заходів щодо приховування його слідів.
3.63.Зокрема, відповідно до протоколу про результати проведення НС(Р)Д від 10.01.2025, зафіксовано розмову від 21.11.2024, під час якої ОСОБА_14 повідомляє ОСОБА_46 , що він хвилюється через те, що ОСОБА_3 дав пароль від телефону під час обшуку і там можуть бути якесь листування із ним. Запевняє, що він листування видаляв і ОСОБА_47 видаляв. Також зазначає, що ОСОБА_3 сам не пам`ятає, що він видаляв, а що ні /а.с. 49 т. 7/.
3.64.Водночас, слідча суддя визнає неспроможними покликання сторони захисту про відсутність існування цього ризику, оскільки під час обшуку ОСОБА_3 самостійно надав для огляду свій мобільний телефон та доступ до нього /а.с. 222-230 т. 8/. Позаяк, як слушно зазначив прокурор, зі змісту наведеної вище розмови слідує, що ОСОБА_3 видаляв інформацію із телефону, а тому надав такий для огляду, ймовірно через те, що був впевнений у відсутності на телефоні інформації, яка може стосуватись обставин кримінального провадження.
3.65.З наведеного слідує, що загалом підозрюваний схильний до реалізації названого ризику.
3.66.Отже, такий на переконання слідчої судді доведений стороною обвинувачення.

Ризик незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні
3.67.З цього питання слідча суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні.
3.68.Так, спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - усно, шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). 
3.69.Водночас, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманими у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто якщо свідки допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею. 
3.70.Поряд з цим, за змістом ч. 11 ст. 615 КПК України як докази в суді можуть бути використані і показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану. Проте хід і результати такого допиту мають фіксуватися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.
3.71.Тому, ризик впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, та дослідження їх судом. 
3.72.Відповідний незаконний вплив може стосуватись як свідків, які безпосередньо вказують на підозрюваного як на особу, яка вчинила злочин, так і свідків, які можуть надати свідчення щодо інших важливих обставин кримінального провадження, які не інкримінуються підозрюваному та не мають безпосереднього зв`язку із його особою (наприклад, показання понятих, які брали участь у слідчих діях). 
3.73.Натомість, підозрюваний, будучи обізнаним про них та можливих свідків вчинення злочину, у силу тяжкості покарання, що йому загрожує, може впливати на зміст їх показань.
3.74.Поряд з цим, слідча суддя виходить також з того, що для здійснення тиску не обов`язково осіб знати особисто. Для цього достатньо, наприклад, того, що особі, якій загрожує покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, після ознайомлення з матеріалами справи, у т.ч. й цього клопотання детектива, стануть відомі анкетні дані свідків. Тому з метою уникнення покарання, ця особа, може вчиняти дії, покликані на примушення свідків, до зміни показань чи до відмови від їх надання.
3.75.Слідча суддя бере до уваги, що підозрюваний є співвласником низки юридичних осіб, які здійснювали виготовлення, реалізацію та постачання кабельно-провідникової продукції та водночас керівником ТОВ «ВП «УКРКАБЕЛЬ», а отже має можливість впливу на підлеглих осіб, які можуть бути свідками у кримінальному провадженні.
3.76.Окрім того, слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні злочинів у складі організованої групи, а тому може вдатись до спроб впливу на інших підозрюваних, зокрема, шляхом узгодження з ними позиції щодо надання показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
3.77.З цього приводу слідча суддя бере до уваги, що відповідно до протоколу про результати здійснення НС(Р)Д від 30.11.2023, зафіксовано розмову, яка відбулась 19.09.2023 між ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_14 , ОСОБА_17 та ОСОБА_3 , під час якої ОСОБА_14 та ОСОБА_3 невдоволені тим, що вони не хочуть «підтримувати» ОСОБА_48 коштами під час виробництва кабельно - провідникової продукції, на що ОСОБА_15 говорить про те, що вони підтримають не ОСОБА_48 , а підтримують те, що можуть спокійно працювати. Також ОСОБА_15 зазначає, що ОСОБА_49 розраховується з прокурорськими та ДБР, а також до ОСОБА_48 приходили люди і «наступили» йому на горло і хотіли грошей, серед цих людей були і їхні люди яких вони так би мовити «натравили» до нього. На це ОСОБА_3 зазначає, що в цих 500 доларів, які вони платять ОСОБА_50 , є їх спільна третя частина і ОСОБА_3 вкотре зауважує, що хоче знати за що вони платять ОСОБА_50 . ОСОБА_15 повідомляє, що вони платять за те, що спокійно працюють. Зазначене свідчить про те, що у вказаної групи осіб наявні зв`язки в правоохоронних органах, за допомогою яких останні можуть вирішувати свої поточні проблеми /а.с. 52-58 т. 7/.
3.78.Водночас, за результатами здійснення НС(Р)Д зафіксовано розмову ОСОБА_14 зі змісту якої висновується, що у ОСОБА_14 є знайомі особи, які можуть «підправити експертизи» /а.с. 29 т. 7/. 
3.79.Наведене переконує слідчу суддю у тому, що учасники організованої групи, у тому числі і ОСОБА_3 мають можливості впливати і на експертів. 
3.80.Отже, викладені обставини дають достатні підстави вважати, що існує ризик впливу на свідків, інших підозрюваних та експертів у цьому ж кримінальному провадженні.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином
3.81.Слідча суддя вважає такий ризик доведеним з огляду на таке.
3.82.Так, як встановлено у цій ухвалі, ОСОБА_3 24.01.2025 вчинив правочини щодо відчуження належного йому майна на користь ОСОБА_40 та ОСОБА_51 . 
3.83.З огляду на обставини кримінальних правопорушень, що розслідуються у цьому провадженні, ймовірну участь у такому підозрюваного та очевидне його усвідомлення про можливе притягнення до кримінальної відповідальності, слідча суддя доходить до переконання, що дійсною метою таких дій було приховання наявного у нього майна та недопущення арешту на етапі досудового розслідування.
3.84.Окрім того, ОСОБА_3 може вживати заходи з метою перешкоджання законній діяльності правоохоронних органів з розслідування цих кримінальних правопорушень. Позаяк матеріали клопотання містять відомості про обізнаність ОСОБА_3 з відомостями інших кримінальних проваджень.
3.85.Зокрема, відповідно до протоколу про результати проведення НС(Р)Д від 10.04.2024, в інтернет-месенджері Telegram, наявне листування від 02.04.2020 між «Vladimir» з «Я личный», де міститься інформація щодо відомостей досудового розслідування кримінального провадження яке здійснюються органами Національної поліції України. Окрім того, виявлено, що 15.02.2024 в інтернет-месенджері Telegram ОСОБА_17 направляє ОСОБА_3 файл, який називається «ТУ БЕБ у Київській області. Довідка контрольное КП 9349815», у вказаному файлі міститься інформація щодо стану досудового розслідування кримінального провадження відносно ТОВ «Запорізький завод кольорових сплавів». Водночас, ОСОБА_17 зазначає, що «це тільки для внутрішнього перегляду!) Нікому не показуй» /а.с. 25-33, 96-98 т. 2/.
3.86.Оскільки матеріали клопотання не містять відомостей про те, що ОСОБА_3 є учасником зазначених кримінальних проваджень, щоб давало йому можливість бути обізнаним про їх обставин, слідча суддя доходить висновку, про наявність у нього зв`язків у правоохоронних органах та можливості незаконного отримання інформації щодо кримінальних проваджень. Якими ОСОБА_3 може скористатись з метою перешкоджання цьому кримінальному провадженню. 

Запобіжний захід, який слід застосувати
3.87.Відповідно до ст. 178 КПК України, слідча суддя враховує, що дії, які інкримінуються підозрюваному підпадають під ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, тобто є кримінально караними. Описана у клопотанні та повідомленні про підозру фабула кримінальних правопорушень у сукупності з наданими стороною обвинувачення матеріалами досудового розслідування вказують на наявність вагомих доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з такими кримінальними правопорушеннями.
3.88.Також покарання, що загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, пов?язане із позбавленням волі та конфіскацією усього належному йому на праві власності майна.
3.89.Слідчою суддею встановлено, що підозрюваний раніше не судимий, доказів притягнення до кримінальної відповідальності в іншому кримінальному провадженні у розпорядженні слідчої судді немає. 
3.90.Поряд з цим, відповідно до п. 11 ст. 178 КПК України слідча суддя враховує, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого корупційного злочину, а саме, заволодінні у складі організованої групи коштами AT «Укрзалізниця» під час здійснення постачання кабельно-провідникової продукції у загальному розмірі понад 140 млн грн.
3.91.Окрім того, слідча суддя бере до уваги, що станом на день вирішення клопотання підозрюваному виповнився 51 рік /а.с. 116 т. 1/, він неодружений, проте спільно проживає та має спільного малолітнього сина з ОСОБА_39 /а.с. 230, 231 т. 1, а.с. 166-191 т. 3, а.с. 231 т. 8/, має вищу освіту та здобув ступінь доктора філософії /а.с. 30-32 т. 9/, працевлаштований /а.с. 244-249 т. 8/, а саме є директором товариства, яке віднесено до критично важливих для функціонування економіки та забезпечення життєдіяльності населення в особливий період /а.с. 1, 2, 5, 6 т. 9/. 
3.92.Водночас, слідча суддя не бере до уваги характеристику ОСОБА_3 з місця роботи /а.с. 3, 4 т. 9/. Адже така видана ОСОБА_17 , який є партнером підозрюваного та також підозрюваним у цьому кримінальному провадженні, а тому у слідчої судді виникають сумніви у об`єктивності зазначеної у характеристиці інформації.
3.93.Поряд з цим, слідча суддя бере до уваги відомості про стан здоров`я ОСОБА_3 /а.с. 233-243 т. 8/.
3.94.Також слідча суддя бере до уваги майновий стан підозрюваного, а також відсутність міцних соціальних зв`язків на території України, про що зазначалось в цій ухвалі.
3.95.Окрім того, слідча суддя бере до уваги, що підозрюваний, у тому числі як директор ТОВ «ВП «УКРКАБЕЛЬ» активно займається волонтерською діяльністю, допомогою Збройним Силам України та розвитку Коцюбинської громади /а.с. 24-28, 34-47 т. 9/, нагороджений відзнакою «За оборону Києва та Київської області» /а.с. 29, 41 т. 9/.
3.96.Водночас, установлені слідчою суддею ризики не нівелюються зазначеним.
3.97.З урахуванням встановлених під час розгляду клопотання детектива обставин, запобігти встановленим ризикам, можливо шляхом застосування до підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді застави.
3.98.Адже тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, а прокурор не довів, що запобігти встановленим ризикам можна виключно шляхом застосування такого запобіжного заходу. Натомість, враховуючи ступінь ймовірності їх настання, запобігти їм можливо саме за допомогою застави. 
3.99.До того ж, слідча суддя враховує, що відповідно до матеріалів клопотання, органом досудового розслідування підозрюваного не було затримано, хоча за змістом п. 3 ч. 1 ст. 208 КПК України це було можливо за наявності підстав вважати, що можлива втеча підозрюваного. Наведене свідчить, що навіть сторона обвинувачення на момент повідомлення про підозру вважала малоймовірною втечу підозрюваного ОСОБА_3 .
3.100.Відповідно до положень ч. 5 ст. 194 КПК України слід зобов`язати підозрюваного ОСОБА_3 прибувати до слідчих (детективів Національного антикорупційного бюро України), які здійснюють досудове розслідування, прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, слідчого судді та суду за першою вимогою.
3.101.Оцінюючи ж можливість застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, слідча суддя використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи, а саме особиста порука та особисте зобов`язання, не зможуть запобігти визначеним ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. Адже, у випадку їх застосування відсутні будь-які стримуючі стимули від неналежного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.
3.102.Поряд з цим, на переконання слідчої судді, домашній арешт, який просила застосувати до підозрюваного сторона захисту, буде недієвим запобіжним заходом. Адже не тягне для підозрюваного будь-яких негативних наслідків, окрім як ініціювання питання застосування до нього більш суворого запобіжного заходу. 
3.103.Слід зазначити, що через військову агресію російської федерації та, як наслідок, запроваджений на території України воєнний стан, постійну загрозу ракетних та інших обстрілів, пошкодження об`єктів критичної інфраструктури, систематичні збої у роботі мережі електропостачання та засобів зв`язку, участь працівників Національної поліції, які відповідно до ч. 3 ст. 181 КПК України виконують ухвалу про домашній арешт у забезпеченні громадської безпеки та охорони держави, дієвість та ефективність запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, навіть за умови застосування електронних засобів контролю, об`єктивно знижується і у даному кримінальному провадженні не може запобігти встановленим слідчою суддею ризикам. 

Щодо розміру застави
3.104.За змістом приписів ч. 4 ст. 182 КПК України при визначенні розміру застави слідча суддя зобов`язана врахувати: 
-обставини кримінального правопорушення;
-майновий та сімейний стан підозрюваного, інші дані про його особу;
-встановлені ризики, визначені ст. 177 КПК України;
-можливість достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків;
-те, що такий розмір не може бути завідомо непомірним для підозрюваного.
3.105.Європейський суд з прав людини вважає, що розмір застави має оцінюватись, з огляду на, з-поміж іншого, ступінь вірогідності того, що перспектива втрати застави або вжиття заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі» («Гафа проти Мальти» (Gafa v. Malta) від 22.05.2018, заява № 54335/14, § 70; «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.09.2010, заява № 12050/04, § 78).
3.106.Водночас, підозрюваний, якого судові органи готові відпустити під заставу, повинен надати вірну інформацію, яку за необхідності можливо перевірити, щодо суми застави, яка може бути призначена (рішення у справах «Іванчук проти Польщі» (Ivanchuk v. Poland) від 15 листопада 2001 року, заява № 25196/94, § 66; «Тошев проти Болгарії» (Toshev v. Bulgaria) від 10 серпня 2006 року, заява № 56308/00, § 68).
3.107.Під час розгляду клопотання захисник стверджував, що сума застави, яку підозрюваний спроможний внести становить 1 000 000 грн.
3.108.Проте, виходячи із встановлених під час розгляду цього клопотання обставин, слідча суддя переконана, що розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки. З іншого боку, розмір застави не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов застави, це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке перетворилося б на безальтернативне.
3.109.Слідча суддя переконана, що застава застосовується у першу чергу задля належної процесуальної поведінки підозрюваного.
3.110.Водночас, враховує, що ОСОБА_3 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого корупційного злочину.
3.111.При визначенні розміру застави слідча суддя також бере до уваги обставини ймовірного вчинення кримінального правопорушення та розмір предмета кримінального правопорушення, встановлені ризики, в сукупності з майновим станом підозрюваного, особистими даними, про які уже зазначалось у цій ухвалі.
3.112.Водночас, слідча суддя також враховує, що застава може бути внесена, як самим підозрюваним, так і іншою фізичною та/або юридичною особою (заставодавцем), що передбачено ч. 2 ст. 182 КПК України. 
3.113.З огляду на викладене, слідча суддя переконана, що застава у межах 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що визначено ч. 5 ст. 182 КПК України, яка може бути встановлена особі, яка підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, не здатна забезпечити виконання ОСОБА_3 покладених на нього обов`язків. А тому заставу належить призначити у розмірі, який перевищує 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
3.114.За таких обставин, майновий стан підозрюваного у сукупності з обставинами ймовірного вчинення кримінальних правопорушень, даними про його особу, встановленими ризиками, переконують слідчу суддю у тому, що обґрунтованим розміром застави є 20 000 000 (двадцять мільйонів) гривень. 
3.115.На переконання слідчої судді, такий розмір застави з огляду на вищевикладене не є завідомо непомірним для підозрюваного та разом з покладеними на нього обов`язками, про що йтиметься далі, забезпечуватиме належну процесуальну поведінку та запобігатиме існуючим ризикам. 

Щодо покладення обов`язків, визначених ч. 5 ст. 194 КПК України
3.116.Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 183 КПК України в ухвалі слідчого судді зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
3.117.З огляду на встановлені ризики, обставини, викладені в повідомленій підозрі та дані матеріалів клопотання, на підозрюваного слід покласти також обов`язки, об`єктивна необхідність у яких доведена прокурором, на строк два місяці - тобто, до 11.04.2025 включно, а саме: (1) не відлучатися із міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду; (2) повідомляти детективів Національного бюро, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; (3) утримуватися від спілкування з: працівниками та службовими особами філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» та Акціонерного товариства «Укрзалізниця», працівниками Міністерства інфраструктури України;  ОСОБА_14 ,  ОСОБА_52 ,  ОСОБА_53 ; іншими підозрюваними у вказаному кримінальному провадженні ( ОСОБА_54 ,  ОСОБА_55 ,  ОСОБА_11 ,  ОСОБА_7 ,  ОСОБА_9 ,  ОСОБА_56 ,  ОСОБА_8 ,  ОСОБА_10 ,  ОСОБА_15 ,  ОСОБА_16 ,  ОСОБА_18 ,  ОСОБА_17 ,  ОСОБА_12 ,  ОСОБА_13 ); представниками, керівниками або працівниками компаній-виробників кабельно-провідникової продукції: ТОВ ВП «Укркабель» (ЄДРПОУ 38261938), ТОВ ТД «Український кабель» (ЄДРПОУ 34875361), ПАТ «Завод Південкабель» (ЄДРПОУ 00214534), ПАТ «Одескабель» (ЄДРПОУ 05758730), НВО «Завод Приват-Кабель» (ЄДРПОУ 33116889), ТОВ «Техпровід» (ЄДРПОУ 31806384), ТОВ «Європан» (ЄДРПОУ 39543889), ТОВ «Крок Г.Т.» (ЄДРПОУ 13638750), ТЗДВ «Гал-кат» (ЄДРПОУ 38456790), ТОВ «Інтеркабель Київ» (ЄДРПОУ 32739864), ПрАТ «ЗКЗ» (ЄДРПОУ 05755625), ТОВ «ВП Акватон» (ЄДРПОУ 13970259), ТОВ «Кабельний завод «Енергопром» (ЄДРПОУ 23075526), ТОВ «Каблекс - Україна» (ЄДРПОУ 33398849), ТОВ «ЗЗКМ» (ЄДРПОУ 36911851), ПП «Прикрпаткабель» (ЄДРПОУ 30913256), ТОВ «Кабельний завод» (ЄДРПОУ 30686638), ТОВ «Сбитресурс» (ЄДРПОУ 37167696), ТОВ «Кабельний завод «Енергоальянс» (ЄДРПОУ 33243123); (4) утримуватися від відвідування будь-яких приміщень, які належать чи які займають філія «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця», Акціонерне товариство «Укрзалізниця, Міністерство інфраструктури України; (5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади (Державної міграційної служби України) свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну; (6) носити електронний засіб контролю.
3.118.З огляду на встановлені у цій ухвалі обставини, а також обставини, викладені у повідомленні про підозру, зазначені обов`язки, у разі внесення застави, покладаються на підозрюваного строком на два місяці (ч. 7 ст. 194 КПК України). Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються (ч. 7 ст. 194 КПК України).
3.119.З огляду на викладене, слідча суддя дійшла висновку про часткове задоволення клопотання.
3.120.Водночас, слідча суддя не вважає за необхідне надавати окремо детальні відповіді на ряд інших доводів сторони захситу, з огляду на позицію ЄСПЛ у справі «Проніна проти України» (Pronina v. Ukraine), заява № 63566/00, 18 липня 2006 року, оскільки вони не мають суттєвого значення для вирішення питань цього розгляду.
На підставі викладеного, керуючись статтями 9, 177, 178, 182, 183, 194-197, 372 КПК України, слідча суддя
п о с т а н о в и л а:
Клопотання про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 000 000 (двадцять мільйонів) гривень.

Підозрюваний  ОСОБА_3  не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду за реквізитами: код ЄДРПОУ - 42836259, номер рахунку за стандартом IBAN НОМЕР_7 , або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, детективу, прокурору та слідчому судді. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_3 прибувати до слідчих (детективів Національного антикорупційного бюро України), які здійснюють досудове розслідування, прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні, слідчого судді та суду за першою вимогою.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 з 11.02.2025 строком на два місяці, такі обов`язки:
-не відлучатися із міста Києва без дозволу детектива, прокурора або суду;
-повідомляти детективів Національного бюро, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
-утримуватися від спілкування з: працівниками та службовими особами філії «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця» та Акціонерного товариства «Укрзалізниця», працівниками Міністерства інфраструктури України; ОСОБА_14 , ОСОБА_52 , ОСОБА_53 ; іншими підозрюваними у вказаному кримінальному провадженні ( ОСОБА_54 , ОСОБА_55 , ОСОБА_11 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_56 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_18 , ОСОБА_17 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ); представниками, керівниками або працівниками компаній-виробників кабельно-провідникової продукції: ТОВ ВП «Укркабель» (ЄДРПОУ 38261938), ТОВ ТД «Український кабель» (ЄДРПОУ 34875361), ПАТ «Завод Південкабель» (ЄДРПОУ 00214534), ПАТ «Одескабель» (ЄДРПОУ 05758730), НВО «Завод Приват-Кабель» (ЄДРПОУ 33116889), ТОВ «Техпровід» (ЄДРПОУ 31806384), ТОВ «Європан» (ЄДРПОУ 39543889), ТОВ «Крок Г.Т.» (ЄДРПОУ 13638750), ТЗДВ «Гал-кат» (ЄДРПОУ 38456790), ТОВ «Інтеркабель Київ» (ЄДРПОУ 32739864), ПрАТ «ЗКЗ» (ЄДРПОУ 05755625), ТОВ «ВП Акватон» (ЄДРПОУ 13970259), ТОВ «Кабельний завод «Енергопром» (ЄДРПОУ 23075526), ТОВ «Каблекс - Україна» (ЄДРПОУ 33398849), ТОВ «ЗЗКМ» (ЄДРПОУ 36911851), ПП «Прикрпаткабель» (ЄДРПОУ 30913256), ТОВ «Кабельний завод» (ЄДРПОУ 30686638), ТОВ «Сбитресурс» (ЄДРПОУ 37167696), ТОВ «Кабельний завод «Енергоальянс» (ЄДРПОУ 33243123);
-утримуватися від відвідування будь-яких приміщень, які належать чи які займають філія «Центр забезпечення виробництва» АТ «Укрзалізниця», Акціонерне товариство «Укрзалізниця, Міністерство інфраструктури України;
-здати на зберігання до відповідних органів державної влади (Державної міграційної служби України) свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;
-носити електронний засіб контролю.

В іншій частині клопотання відмовити.

Роз`яснити підозрюваному  ОСОБА_3 , що якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали в частині виконання покладених на підозрюваного обов`язків покласти на детективів Національного антикорупційного бюро України.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до такої палати протягом п`яти днів з її оголошення. 
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя                                                          ОСОБА_1