ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ                                                        
 
19 лютого 2025 року 
м. Київ
 
справа № 754/12510/17
провадження № 61-9099св24
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
головуючого - Синельникова Є. В.,
суддів: Білоконь О. В., Осіяна О. М., Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Шиповича В. В.,
 
учасники справи:
заявник - ОСОБА_1 ,
особа, дії якої оскаржуються, - приватний виконавець виконавчого округу 
м. Києва Ахметова Ліна Едуардівна,
стягувач - ОСОБА_2 ,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу ОСОБА_1  на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року у складі колегії суддів: Євграфової Є. П., Мазурик О. Ф., Желепи О. В.,
 
ВСТАНОВИВ:
 
Описова частина 
Короткий зміст скарги
1.            У травні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Ахметової Л. Е., стягувач - ОСОБА_2 .
Короткий зміст ухвали суду першої інстанції
2.            Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06 травня 2024 року скаргу  ОСОБА_1  визнано неподаною та повернуто заявнику. 
3.            Не погодившись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1  оскаржив її 
в апеляційному порядку.
Короткий зміст ухвал суду апеляційної інстанції
4.            Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 06 травня 2024 року залишено без руху із наданням строку для усунення її недоліків, зокрема запропоновано заявникові подати апеляційну скаргу у встановленому законом порядку за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або 
у паперовому вигляді, із зазначенням інформації про наявність/відсутність електронного кабінету та долученням доказів надсилання копій апеляційної скарги та копій доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 ЦПК України у електронному або паперовому вигляді, залежно від обраного способу подання скарги.
5.            Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 06 травня 2024 року визнано неподаною та повернуто заявникові з підстав невиконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 13 травня 2024 року. 
6.            Повертаючи апеляційну скаргу ОСОБА_1 , апеляційний суд виходив із того, що заявник у встановлений судом строк не виконав вимоги ухвали Київського апеляційного суду від 13 травня 2024 року в частині направлення копій процесуального документа (апеляційної скарги) саме учасникам справи, якими 
у справах позовного провадження є сторони та треті особи.
На переконання суду апеляційної інстанції, направлення копії апеляційної скарги саме учаснику справи, а не його представникові свідчило б про виконання приписів процесуального закону, водночас наявність у учасника справи представника не впливає на встановлені цивільним процесуальним законом обов`язки скаржника щодо направлення копій процесуального документа безпосередньо на адреси учасників справи.
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції 
7.            У червні 2024 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року.
8.            Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду від 31 липня 2024 року відкрито касаційне провадження у справі, витребувано матеріали цивільної справи та надано строк для подачі відзиву на касаційну скаргу.
9.            Ухвалою Верховного Суду від 13 лютого 2025 року справу призначено до розгляду у складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
Аргументи учасників справи
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу
10.         У касаційній скарзі  ОСОБА_1 , посилаючись на порушення апеляційним судом норм процесуального права, просить оскаржувану ухвалу суду апеляційної інстанції скасувати, справу передати для продовження розгляду до апеляційного суду.
11.         Підставою касаційного оскарження судового рішення заявник зазначає порушення апеляційним судом норм процесуального права, оскільки апеляційний суд вдався до надмірного формалізму, адже ОСОБА_1 до апеляційної скарги додано копії скарги відповідно до кількості учасників справи, так само, усуваючи недоліки, заявником повторно надано копії скарги відповідно до кількості учасників справи, а суд, в свою чергу, не дослідив та не врахував ряд обставин, зокрема те, що інший учасник справи проживає за межами України, а копія апеляційної скарги була направлена представнику ОСОБА_3 - 
Коротенко Євгенії Олександрівні , через систему «Електронний суд». 
12.         Таким чином, вважає, що оскаржуваним судовим рішенням він був позбавлений права на доступ до суду.
Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу
13.         У серпні 2024 року представник ОСОБА_3 - адвокат 
Коротенко Є. О., подала відзив на касаційну скаргу  ОСОБА_1 , у якому вказано, що касаційна скарга не підлягає задоволенню, оскільки заявник касаційної скарги не повідомляє Верховний Суд про те, що ним було подано декілька апеляційних скарг на ухвалу Деснянського районного суду від 06 травня 2024 року у вказаній справі.
14.         Крім того, звертає увагу Верховного Суду на те, що ОСОБА_1 не повідомлено суд касаційної інстанції, що його апеляційну скаргуна ухвалу Деснянського районного суду від 06 травня 2024 року у вказаній справі (провадження № 22-ц/824/13786/2024) було задоволено постановою Київського апеляційного суду від 31 липня 2024 року, ухвалу Деснянського районного суду 
від 06 травня 2024 року скасовано, справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.
15.         Додатково звертає увагу, що  ОСОБА_1 на електронну адресу представника  ОСОБА_3 - адвоката Коротенко Є. О., копія апеляційної скарги не направлялась, а у зв`язку із неналежним оформленням апеляційної скарги, а саме за відсутності зазначення у ній відомостей щодо представника  ОСОБА_3 - адвоката Коротенко Є. О., остання не отримувала копії апеляційної скарги, відповідно вважає такі дії заявника касаційної скарги цілеспрямованим зловживанням процесуальними правами та обов`язками.
Фактичні обставини справи, встановлені судами
16.         У травні 2024 року ОСОБА_1 шляхом формування документа у системі «Електронний суд» звернувся до Деснянського районного суду м. Києва суду зі скаргою на дії приватного виконавця виконавчого округу м. Києва Ахметової Л. Е., стягувач - ОСОБА_2 .
17.         Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 06 травня 2024 року скаргу  ОСОБА_1  визнано неподаною та повернуто заявнику з підстав, визначених частиною четвертою статті 183 ЦПК України. 
18.         Не погодившись із вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1  оскаржив її 
в апеляційному порядку шляхом направлення апеляційної скарги на офіційну електронну адресу Київського апеляційного суду.
19.         Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 06 травня 2024 року залишено без руху із наданням строку для усунення її недоліків. 
20.         Запропоновано заявникові подати апеляційну скаргу у встановленому законом порядку за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або у паперовому вигляді, із зазначенням інформації про наявність/відсутність електронного кабінету та долученням доказів надсилання копій апеляційної скарги та доданих до неї матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 ЦПК України у електронному або паперовому вигляді, залежно від обраного способу подачі скарги.
21.         Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 06 травня 2024 року визнано неподаною та повернуто заявникові з підстав невиконання вимог ухвали Київського апеляційного суду від 13 травня 2024 року.
Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
22.         Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
23.         Положенням частини другої статті 389 ЦПК України встановлено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 
2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.
24.         Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених 
у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
25.         Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції
в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
26.         Згідно з частинами першою, другою та п`ятою статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним 
і обґрунтованим.
27.         Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
28.         Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
29.         Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення.
Мотиви, з яких виходить Суд, та застосовані норми права 
30.         Статтею 129 Конституції України передбачено, що однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи та 
у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
31.         Відповідно до частини першою статті 352 ЦПК України учасники справи, 
а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити 
в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково. 
32.         Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (частина перша статті 355 ЦПК України). 
33.         Апеляційна скарга за формою і змістом повинна відповідати вимогам 
статті 356 ЦПК України.
34.         Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 356 ЦПК України до апеляційної скарги додаються копії скарги та доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, якщо така скарга та додані матеріали подаються до суду в електронній формі через електронний кабінет. 
У разі подання скарги та доданих матеріалів в електронній формі через електронний кабінет до неї додаються докази надсилання її копії та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу.
35.         Згідно з частиною сьомою статті 43 ЦПК України у разі подання до суду в електронній формі заяви по суті справи, зустрічного позову, заяви про збільшення або зменшення позовних вимог, заяви про зміну предмета або підстав позову, заяви про залучення третьої особи, апеляційної скарги, касаційної скарги та документів, що до них додаються, учасник справи зобов`язаний надати доказ надсилання таких матеріалів іншим учасникам справи. Такі документи 
в електронній формі направляються з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, шляхом надсилання до електронного кабінету іншого учасника справи, а у разі відсутності в іншого учасника справи електронного кабінету чи відсутності відомостей про наявність в іншого учасника справи електронного кабінету - у паперовій формі листом з описом вкладення. 
36.         08 травня 2024 року ОСОБА_1 , шляхом направлення на офіційну електронну адресу Київського апеляційного суду, звернувся до останнього із апеляційною скаргою на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва 
від 06 травня 2024 року.
37.         Ухвалою Київського апеляційного суду від 13 травня 2025 року клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задоволено. Звільнено ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на ухвалу Деснянського апеляційного суду м. Києва від 06 травня 2024 року, апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без руху із наданням строку для усунення її недоліків.
38.         Залишаючи апеляційну скаргу без руху суд, апеляційної інстанції виходив із того, що подана ОСОБА_1 апеляційна скарга не відповідає вимогам ЦПК України щодо електронної форми подання процесуального документу, оскільки подана не за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, 
а шляхом направлення на електронну пошту, тобто у спосіб, не передбачений законом для подання апеляційної скарги.
39.         Крім того, заявником не було дотримано вимоги статті 356 ЦПК України, щодо подання копій апеляційної скарги доданих письмових матеріалів відповідно до кількості учасників справи, або подання доказів надсилання копії апеляційної скарги та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 цього Кодексу (у разі подання апеляційної скарги через електронний кабінет Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи).
40.         Наведені недоліки, в свою чергу, перешкоджають вирішенню питання про відкриття апеляційного провадження, проте можуть бути усунені заявником протягом п`яти днів з дня отримання даної ухвали шляхом подання апеляційної скарги у встановленому законом порядку за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи, або у паперовому вигляді, зазначенням інформації про наявність або відсутність електронного кабінету та долученням доказів надсилання копії апеляційної скарги та копій доданих матеріалів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 43 ЦПК, у електронному або паперовому вигляді, залежно від обраного способу подання скарги.
41.         Відповідно до частини другої статті 357 ЦПК України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 ЦПК України, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.
42.         Згідно з частиною третьою статті 185 ЦПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.
43.         Положення частини третьої статті 185 ЦПК України застосовуються в тому випадку, коли особа в установлений строк не виконає вимоги ухвали про усунення недоліків.
44.         18 травня 2024 року ОСОБА_1 , шляхом формування документа у системі «Електронний суд», звернувся до апеляційного суду із заявою на виконання вимог ухвали апеляційного суду від 13 травня 2024 року, до якої були додані: «1_АС ОСОБА_1 08.05.24 до КАС.,з дод - 45 арк.»; «2_Копія АС ОСОБА_1 08.05.24 Ахметовій Л.Е. , з дод - 45 арк.»; 3_Копія АС ОСОБА_1 08.05.24 ОСОБА_3 ( Коротенко Є.О. ), з дод - 45 арк.»; «Квитанція про надсилання стороні КОРОТЕНКО ЄВГЕНІЯ ОЛЕКСАНДРІВНА НОМЕР_1 »; «Квитанція про надсилання стороні АХМЕТОВА ЛІНА ЕДУАРДІВНА НОМЕР_2».
45.         У заяві учасники судового процесу були визначені наступним чином: заявник - ОСОБА_1 ; відповідач - Ахметова Л. Е. , інша особа - Коротенко Є. О. ; 
в апеляційній скарзі: скаржник - ОСОБА_1 ; приватний виконавець - 
Ахметова Л. Е.; стягувач - ОСОБА_3 .
46.         Повертаючи апеляційну скаргу у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 06 травня 2024 року, Київський апеляційний суд виходив із того, що заявник не виконав в повному обсязі вимоги ухвали від 13 травня 2025 року про залишення апеляційної скарги без руху, а саме не виконав вимоги апеляційного суду в частині надання доказів направлення копій апеляційної скарги на адресу саме учасників справи, що, на переконання суду апеляційної інстанції, суперечить вимогам процесуального закону.
47.         Верховний Суд погоджується із висновками суду апеляційної інстанції з огляду на наступне.
48.         Відповідно до частини першої статті 42 ЦПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони, треті особи.
49.         Сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду зі скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їхні права (стаття 447-1 ЦПК України).
50.         Згідно зі статтею 450 ЦПК України Скарга розглядається у двадцятиденний строк з дня прийняття її до розгляду у судовому засіданні за участю стягувача, боржника і державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби чи приватного виконавця, рішення, дія чи бездіяльність яких оскаржуються.
У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду цей строк може бути продовжений не більше ніж на двадцять днів за вмотивованим клопотанням однієї зі сторін або з ініціативи суду.
51.         З наведеного вбачається, що розгляд скарги на дії або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи органу державної виконавчої служби або приватного виконавця під час виконання судового рішення здійснюється за участі учасників справи (стягувача та боржників), а також виконавця.
52.         Разом з тим, ОСОБА_1 не надав доказів направлення копій апеляційної скарги стягувачеві у виконавчому провадженні - ОСОБА_3 .
53.         При цьому колегія суддів відхиляє доводи касаційної скарги щодо належного виконання заявником вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху через відсутність стягувача ( ОСОБА_3 ) на території України та можливість повідомлення її представника з огляду на наступне.
54.         Частина сьома статті 43 ЦПК України закріплює імперативний припис щодо направлення документів, зокрема апеляційної скарги, іншим учасникам справи.
55.         В той же час, зі змісту статті 42 ЦПК України, окремого параграфу 2 глави 4 ЦПК України, який визначає правовий статус представників, вбачається, що представники займають окреме становище та не відносяться до учасників справи.
56.         Частина перша статті 64 ЦПК України передбачає, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки.
57.         Разом з тим, в матеріалах справи наявна копія довіреності, складена від імені ОСОБА_3 на представництво її інтересів Коротенко Є. О. та ОСОБА_8 в державних, громадських, господарських та інших установах, організаціях незалежно від їх підпорядкування, форм власності та галузевої належності, зокрема: «- в органах місцевої влади, в органах нотаріату 
(в тому числі, але не виключно: перед приватними та державними нотаріусами, 
у державних нотаріальних архівах), в ЦНАП, в органах ДАІ, сервісних центрах Міністерства внутрішніх справ України, Міністерстві юстиції України, ситних органах, в судах будь-яких інстанцій …», яка була подана ОСОБА_1 разом зі скаргою на рішення, дії та бездіяльність приватного виконавця виконавчого округу м. Києва - Ахметової Л. Е., під час виконання судового рішення у цивільній справі № 754/12510/17, у виконавчому провадженні № НОМЕР_3 до суду першої інстанції. При цьому, безпосередньо у змісті скарги Коротенко Є. О. не була визначена як представник ОСОБА_3 .
58.         Однак матеріали цивільної справи не містять доказів на підтвердження того, що ОСОБА_3 погоджувалася на представлення її інтересів Коротенко Є. О. під час розгляду скарги ОСОБА_1 . Таким чином, зазначена довіреність безумовно не підтверджує наявність повноважень Коротенко Є. О. на представлення інтересів ОСОБА_3 , зокрема, у суді апеляційної інстанції.
59.         З урахуванням зазначеного, колегія суддів погоджується із висновками суду апеляційної інстанції щодо того, що наявність у учасника справи представника під час розгляду справи в іншому провадженні або процедурі не впливає на встановлені цивільним процесуальним законом обов`язки скаржника щодо направлення копій процесуального документа безпосередньо на адресу (адреси) іншого учасника (учасників) справи.
60.         У справі, яка переглядається, апеляційний суд, за наявності доказів направлення копії апеляційної скарги виключно на адресу представника  ОСОБА_3 - адвоката Коротенко Є. О., дійшов правильного висновку про невиконання ОСОБА_1 вимог ухвали Київського апеляційного суду 
від 13 травня 2024 року про залишення його апеляційної скарги без руху в частині необхідності направлення копій апеляційної скарги на адреси інших учасників справи, у яких відсутні зареєстровані електронні кабінети у системі «Електронний суд» та, як наслідок, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для повернення апеляційної скарги з підстав, визначених частиною другою 
статті 357 ЦПК України.
61.         При цьому колегія суддів враховує, що судове рішення, яке намагався оспорити заявник в апеляційному порядку, вже переглянуте апеляційним судом по суті в рамках апеляційного провадження № 22-ц/824/13786/2024, таким чином, заявник реалізував своє право на апеляційне оскарження судового рішення.
62.         Доводи, наведені в обґрунтування касаційної скарги, не можуть бути підставами для скасування оскаржуваного судового рішення, оскільки вони не підтверджуються матеріалами справи, ґрунтуються на неправильному тлумаченні заявником норм матеріального і процесуального права й зводяться до переоцінки судом доказів, що у силу вимог статті 400 ЦПК України не входить до компетенції суду касаційної інстанції.
63.         Відповідно до частини першої статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
64.         Враховуючи наведене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення без змін, оскільки доводи касаційної скарги висновків апеляційного суду не спростовують, на законність та обґрунтованість судового рішення не впливають.
Керуючись статтями 400, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
1.            Касаційну скаргу ОСОБА_1  залишити без задоволення.
2.            Ухвалу Київського апеляційного суду від 30 травня 2024 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Головуючий   Судді: | Є. В. Синельников    О. В. Білоконь   О. М. Осіян   Н. Ю. Сакара   В. В. Шипович