Справа № 991/14029/24
Провадження №11-сс/991/976/24
Слідчий суддя: ОСОБА_1 
Головуючий суддя: ОСОБА_2 

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
 
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА
 
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 грудня 2024 року                                                                                          м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:
головуючого                                         ОСОБА_2 ,
суддів                                                 ОСОБА_3 , 
                                                ОСОБА_4 ,
секретар судового засідання ОСОБА_5 , 
розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19.12.2024 про відмову у задоволенні його скарги на бездіяльність уповноваженої особи Національного антикорупційного бюро України, що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ВСТАНОВИЛА:
1.Зміст оскаржуваного судового рішення і встановлені судом першої інстанції обставини.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19.12.2024 відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб НАБУ, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Слідчий суддя встановив, що ОСОБА_6 звернувся до НАБУ з повідомленням № 3303 від 12.12.2024 про вчинення кримінального правопорушення групою посадових осіб.
У ньому він вказав, що 06.08.2021 ОСОБА_7 , який раніше працював у Запорізькій обласній прокуратурі звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом про призначити йому пенсії за вислугою років без її обмеження максимальним розміром із розрахунку 90% від розміру всіх складових фактично нарахованої заробітної плати. Рішенням судді Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_8 від 04.11.2021 позов було повністю задоволено. Втім наведене рішення постановлено без урахування правового висновку КАС ВС у справі № 580/5238/20, постанова від 10.09.2021, якою було визначено, що при перерахунку пенсії працівникам прокуратури має застосовуватись норма, що визначає розмір пенсії у відсотках, яка діяла на момент призначення пенсії. Оскільки на момент призначення пенсії ОСОБА_9 - 03.03.2021, діяла норма закону № 1697-VII, яка визначала розмір пенсії, що призначається вперше, на рівні 60 відсотків від суми місячної (чинної) заробітної плати, внаслідок постановленого суддею Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_8 рішення від 04.11.2021 ОСОБА_7 з 03.03.2021 отримав пенсію більше ніж на 1 млн грн більше, ніж йому мало бути призначено за законом.
Також заявник указує, що до злочинної схеми також залучені начальник Головного управління Пенсійного фонду України в харківській області ОСОБА_10 . За твердженням заявника учасники злочинної схеми від ОСОБА_11 отримали по 3 000 доларів США.
Заявник указує, що перевірці також підлягає причетність голови Другого апеляційного адміністративного суду до вищезазначеної корупційної схеми, його можливий тиск або отримання неправомірної вигоди для себе та інших суддів за дії з не поновлення строку на апеляційне оскарження рішень окружних адміністративних судів у подібних справах та з відмови у відкритті проваджень.
Слідчий суддя прийшов до переконання, що у заяві не наведено конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення злочину, передбаченого ст. 364 КК України, а наведені у ній обставини свідчать про незгоду заявника з рішенням судді Харківського окружного адміністративного суду. Власна суб`єктивна оцінка рішення судді, яке на його думку, не відповідає правовому висновку Верховного Суду, не може бути підставою для ініціювання кримінального провадження та проведення досудового розслідування.
2.Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.
Посилаючись на невідповідність висновків слідчого судді фактичним обставинам справи, а також істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, ОСОБА_6 в апеляційній скарзі ставить вимогу про скасування ухвали слідчого судді від 19.12.2024 та постановлення нової, якою його скаргу на бездіяльність детективів НАБУ, що полягає у невнесенні відомостей в ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення, слід задовольнити.
В обґрунтування наведених доводів апелянт зазначає, що заява про злочин містить чіткі ознаки кримінального правопорушення, із зазначенням конкретних осіб, які його вчинили, та суми збитків. Втім слідчий суддя вдався до аналізу рішення Харківського окружного адміністративного суду , ухваленого суддею ОСОБА_8 , замість виконання приписів ч. 1 ст. 25 та ч. 1 ст. 214 КПК. Заявник не мав на меті перегляд рішення суду, а бажав ініціювати розгляд обставин корупційної схеми за участю судді ОСОБА_8 , ОСОБА_12 та ОСОБА_10 , дії яких мають ознаки злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК, та мають бути перевірені детективом НАБУ у межах кримінальної процесуальної процедури. 
Крім того, вважає, що слідчий суддя мав заявити самовідвід від розгляду його скарги, оскільки діяв в інтересах своїх друзів-колег та мав конфлікт інтересів.
3.Позиції учасників судового провадження.
ОСОБА_6 повідомлений про дату, час та місце апеляційного перегляду, у судове засідання не прибув. 23.12.2024 через систему «Електронний суд» подав заяву про здійснення апеляційного розгляду за його відсутності (а.п.34). 
Національне антикорупційне бюро належним чином повідомлене про дату, час і місце апеляційного розгляду (а.п. 33, 36-37). Представник НАБУ в судове засідання не прибув, про поважність причин свого неприбуття не повідомив. 
Відповідно до положень ч 1 ст. 405 КПК України, апеляційний перегляд здійснений за відсутності учасників судового провадження.
4.Мотиви суду.
Заслухавши доповідь головуючого, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши наведені в апеляційній скарзі доводи, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.
Згідно ст. 2 КПК України основним завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден не винуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань визначений у статті 214 КПК України.
Так, ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. 
Частиною 2 вказаної статті визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. При цьому, в реєстрі, серед іншого, згідно з п.4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, зазначається короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Аналогічні вимоги закріплені у Положенні про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженому Наказом Генерального прокурора від 30.06.2020 № 298.
Частина 2 Глави 1 Розділу ІІ вказаного Положення закріплює, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема - мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Із зазначеного вище слідує, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про вчинення кримінального правопорушення.
Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про злочин від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину. Якщо таких даних немає, то відповідні відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Відповідно до матеріалів провадження, 12.12.2024 ОСОБА_6 надіслав до Національного антикорупційного бюро України засобами електронного зв`язку повідомлення за № 3303 про вчинення групою посадових осіб кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.364 КК України. В своїй заяві стверджує, що ОСОБА_7 на підставі незаконного судового рішення, постановленого суддею Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_8 від 04.11.2021, отримує пенсію, розмір якої на 30% вищий від встановленої законом. Внаслідок налагодженої схеми ОСОБА_13 отримав пенсії більше ніж на 1 млн грн більше, ніж йому мало бути призначено за законом. Також заявник стверджує, що до цієї схеми задіяна начальник Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області ОСОБА_10 , оскільки ПФУ умисно допустив процесуальні порушення при звернення із апеляційною скаргою на зазначене рішення Харківського окружного адміністративного суду, внаслідок чого апеляційні скарги були повернути, відтак рішення набрало законної сили. За твердженням заявника, учасники злочинної схеми від ОСОБА_11 отримали по 3 000 доларів США. 
Також ОСОБА_6 зазначає про необхідність перевірки причетності до цього злочину голови Другого апеляційного адміністративного суду ОСОБА_14 , а також іншого суддю Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_15 . 
Дослідивши зазначені доводи, колегія суддів погоджується із слідчим суддею, що у заяві про злочин ОСОБА_6 не наводить об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного злочину у діях судді ОСОБА_8 та фактично виказує про свою незгоду із прийнятими цим суддею рішенням, яке вважає незаконним через задоволення адміністративного позову ОСОБА_12 про здійснення йому перерахунку пенсії за вислугою років з розрахунку 90% від розміру усіх складових фактично нарахованої заробітної плати, без обмеження розміру заробітної плати та пенсії, яке набрало законної сили. Слідчим суддею обґрунтовано зазначено, що заявником не наведено будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність внесення відомостей до ЄРДР щодо судді ОСОБА_8 про вчинення ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК. 
Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом. При цьому, виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.
Аналогічної позиції дотримується і Консультативна ради європейських суддів, яка в п.57 Висновку №11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.
Верховний Суд України в постанові від 15 квітня 2008 року у справі №21-319во07 зазначив, що законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання окремого позову проти суду чи судді є протиправним втручанням у здійснення правосуддя і посяганням на процесуальну незалежність суду.
Колегія суддів зазначає, що наведених апелянтом доводів, що фактично зводяться до незгоди з вищевказаним рішенням судді, недостатньо для висновку про вчинення суддею кримінальних правопорушень, тим більше, такі припущення не можуть бути підставою для початку досудового розслідування відносно судді за фактами прийнятих ним рішень в ході здійснення правосуддя. Зазначення в заяві ОСОБА_6 про залученість до кримінального правопорушення інших посадових осіб, як то начальника Головного управління Пенсійного фонду України в Харківській області ОСОБА_10 , голови Другого апеляційного адміністративного суду ОСОБА_14 , а також судді Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_15 є абстрактним, оскільки не наведено обґрунтованих доказів відповідної ролі чи наявності в їх діях корисливого мотиву. Твердження заявника про нібито отримання учасниками корупційної схеми неправомірної вигоди у розмірі 3000 доларів США кожним без належного обґрунтування не може автоматично свідчити про наявність усіх необхідних елементів складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 364 КК.
При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, колегія суддів також враховує висновок Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, наведений у постанові від 30 вересня 2021 року у справі №556/450/18, де суд зазначив, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.
Об`єктивна сторона злочину, передбаченого ст. 364 КК України, про вчинення якого суддею Харківського окружного адміністративного суду  ОСОБА_8  стверджує скаржник та яке належить до предметної підсудності ВАКС, має три обов`язкові ознаки: 1) діяння - використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, що полягає у певних діях або бездіяльності суб`єкта; 2) наслідки, що виявляються у завданні істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, які у 100 та більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян, або тяжкі наслідки, які у 250 та більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян 3) причинний зв`язок між діянням та тяжкими наслідками. Відсутність хоча б однієї із зазначених ознак свідчить про відсутність складу злочину, передбаченого ст. 364 КК України. 
Зі змісту заяви ОСОБА_6 не вбачається конкретних фактів та обставин, що можуть вказувати на ймовірне вчинення кримінального правопорушення суддею Харківського окружного адміністративного суду ОСОБА_8 під час здійснення ним судочинства та розгляду адміністративної справи за позовом ОСОБА_12 до ГУ ПФ України в Харківській області про призначення пенсії за вислугою років, яке набрало законної сили. Зокрема скаржником не наведено доказів наявності у судді та начальника ГУ ПФ України в Харківській області корисного мотиву та спеціальної мети - одержання неправомірної вигоди для себе або іншої фізичної або юридичної особи, або вчинення ними дій на користь ОСОБА_12 . Саме такі дані очевидно відрізняють незгоду особи із певним судовим рішенням від злочину. За відсутності в заяві таких відомостей, конкретних фактів та обставин, що можуть вказувати на вчинення можливого кримінального правопорушення у органу досудового розслідування відсутній обов`язок внести таку заяву до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Виходячи із вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про відсутність підстав для задоволення скарги ОСОБА_6 , оскільки викладені в його заяві доводи не містять відомостей про вчинення кримінального правопорушення, відтак бездіяльність уповноваженої особи НАБУ щодо невнесення відомостей до ЄРДР за такою заявою відсутня. 
Окремо апелянт стверджує про наявний конфлікт інтересів у слідчого судді ОСОБА_1 у цій справі, що зобов`язувало його заявити самовідвід від її розгляду. Втім такий довід апеляційної скарги не сприймається колегією суддів як переконливий, оскільки, за наявності обґрунтованих підстав вважати, що існують обставини, що виключають участь судді у справі, ОСОБА_6 не був позбавлений можливості реалізації права на відвід такому слідчому судді, у відповідності до ст. 75 КПК. Крім того апелянтом не надано жодних доказів на підтвердження даного доводу апеляційної скарги.
5. Висновки суду
Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.
В силу вимог п. 1 ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.
Підсумовуючи наведене, колегія суддів, дотримуючись вимог ст. 404 КПК України, оцінивши у сукупності матеріали апеляційного провадження, дійшла висновку, що ухвала слідчого судді від 25.12.2024 відповідає вимогам законності, обґрунтованості та вмотивованості, а апеляційна скарга ОСОБА_6 не містить доводів, які б могли переконати колегію суддів у протилежному, у зв`язку з чим задоволенню не підлягає.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 418 КПК України, колегія суддів -
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - залишити без задоволення, ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 19.12.2024 - без змін. 
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:                                                                 ОСОБА_2 

Судді:                                                                         ОСОБА_3 

ОСОБА_4