ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ 
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

04 березня 2025 року                                                                                
м. Чернівці
справа № 718/2934/24
провадження № 22-ц/822/232/25
Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді-доповідача        Одинака О. О. 
суддів: Кулянди М. І., Половінкіної Н. Ю.
секретар Тодоряк Г. Д.
позивач ОСОБА_1 
відповідачі:  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 
апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 16 січня 2025 року в частині призначення судово-технічної експертизи та зупинення провадження у справі
головуючий в суді першої інстанції суддя Нагорний В. В.
ВСТАНОВИВ:
Описова частина
Короткий зміст вимог позовної заяви
У вересні 2024 року  ОСОБА_1  звернувся до суду із позовом до  ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .
Просив суд стягнути солідарно з ОСОБА_2 , ОСОБА_3 по 452 210 гривень на його користь заборгованість за договором позики.
Позов обгрунтований тим, що позивачем у 2007 році було позичено відповідачам грошові кошти у сумі 22 000 доларів США на придбання будівельних матеріалів для будівництва житлового будинку, розташованого на АДРЕСА_1 .
На підтвердження отримання грошових коштів у вказаній сумі відповідачами була складена боргова розписка, яка 13 жовтня 2013 року була знищена внаслідок виникнення пожежі в житловому будинку за місцем проживання позивача. Факт пожежі підтверджується довідкою ГУ ДСНС України у Чернівецькій області від 25 березня 2024 року.
В зв`язку з наведеним, відповідачкою ОСОБА_2 26 грудня 2019 року на підтвердження факту отримання від ОСОБА_4 у позику грошових коштів у сумі 22 000 доларів США повторно складено боргову розписку.
На час отримання грошових коштів за договором позики відповідачі перебували у зареєстрованому шлюбі, який в подальшому у 2022 році було розірвано. Також між відповідачами наявний спір про поділ майна подружжя, зокрема щодо житлового будинку, на будівництво якого були витрачені кошти, отримані від позивача.
ОСОБА_2  та ОСОБА_3  у порушення своїх зобов`язань позику не повернули, що стало підставою для звернення позивача із цим позовом.
Короткий зміст судового рішення у справі
Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 16 січня 2025 року в частині, що переглядається, клопотання представника ОСОБА_3 про призначення у справі судово-технічної експертизи задоволено.
Призначено у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення коштів за борговою розпискою, судово-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України.
На вирішення експертів поставлено наступні питання:
– Чи виготовлений рукописний текст у той час, яким датована розписка від 26 грудня 2019 року, складена ОСОБА_2 про зобов`язання повернути ОСОБА_1 22 000 доларів США?
– Чи могла розписка від 26 грудня 2019 року, складена ОСОБА_2 про зобов`язання повернути ОСОБА_1 22 000 доларів США, бути створена пізніше зазначеної в ній дати, тобто 26 грудня 2019 року?
– Якою є давність створення (заводського випуску) аркушу паперу, на якому оформлена розписка, складена ОСОБА_2 про зобов`язання повернути ОСОБА_1 22 000 доларів США, бути створена пізніше зазначеної в ній дати, тобто 26 грудня 2019 року?
– Чи є ознаки штучного зістарювання у наданій для дослідження розписці, складеній ОСОБА_2 про зобов`язання повернути ОСОБА_1 22 000 доларів США від 26 грудня 2019 року?
З метою забезпечення можливості проведення судово-технічної експертизи, зобов`язано позивача ОСОБА_1 у строк не пізніше 10 днів від дня отримання даної ухвали суду надати Кіцманському районному суду Чернівецької області оригінал розписки ОСОБА_2 від 26 грудня 2019 року, копія якої знаходиться у матеріалах справи.
Ухвала суду в частині призначення у справі судово-технічної експертизи мотивована тим, що враховуючи характер спірних правовідносин у цій справі, підлягає встановленню час складання розписки ОСОБА_2 , датованої 26 грудням 2019 року.
Без встановлення цієї обставини неможливе повне і всебічне з`ясування обставин, що мають значення для правильного вирішення спору та ухвалення законного і обґрунтованого судового рішення.
Враховуючи предмет та підстави позову, а також те, що для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо, суд вважав за необхідне, з метою всебічного, повного та об`єктивного вирішення спору, задовольнити клопотання представника відповідача ОСОБА_3 про призначення у справі судово-технічної експертизи.
Також враховуючи, що для проведення судово-технічної експертизи потрібен значний проміжок часу, суд прийшов до висновку про зупинення провадження справі відповідно до пункту 5 частини першої статті 252 ЦПК України.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
В апеляційній скарзі  ОСОБА_1  просить ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 16 січня 2025 року скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Апеляційна скарга  ОСОБА_1  обґрунтована тим, що суд першої інстанції постановив оскаржувану ухвалу з порушенням норм процесуального права.
Посилається на те, що розгляд справи у судовому засіданні, призначеному на 16 січня 2025 року, та вирішення судом питання про призначення у справі судово-технічної експертизи здійснено за відсутності представників сторін, без з`ясування думки позивача та відповідачки  ОСОБА_2 , чим порушено принцип змагальності.
Судом першої інстанції безпідставно не було враховано клопотання представника позивача та відповідачки ОСОБА_2 про відкладення розгляду справи на іншу дату.
Звертає увагу суду на те, що клопотання представника ОСОБА_3 про призначення у справі судово-технічної експертизи подано до суду 02 грудня 2024 року до початку розгляду справи у судовому засіданні того ж дня.
Проте, судом у ході розгляду справи у судовому засіданні 02 грудня 2024 року не було повідомлено про надходження клопотання про призначення у справі відповідної експертизи, в зв`язку з чим інші учасники справи були позбавлені можливості ознайомитися з цим клопотанням та висловити свою позицію.
Вважає, що необґрунтоване проведення експертизи та зупинення провадження у даній справі є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, частиною першою якої передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Мотивувальна частина
Обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції
Ухвалою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 24 вересня 2024 року прийнято до розгляду позовну заяву та відкрити загальне позовне провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про стягнення коштів за борговою розпискою.
Призначено підготовче засідання за участю учасників справи у приміщенні Кіцманського районного суду Чернівецької області на 11 годин 30 хвилин 04 листопада 2024 року.
Протокольною ухвалою суду від 04 листопада 2024 року відкладено підготовче засідання у справі на 14 годин 30 хвилин 02 грудня 2024 року, у зв`язку з відповідним клопотанням представника позивача ОСОБА_5 
02 грудня 2024 року до початку судового засідання у справі представником ОСОБА_3 подано до суду клопотання про призначення у справі судово-технічної експертизи. До вказаного клопотання не додано докази його надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Протокольною ухвалою суду від 12 грудня 2024 року оголошено перерву у підготовчому засіданні до 11 години 16 січня 2025 року, що підтверджується технічною фіксацією судового засідання, здійсненою за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку: vkz.court.gov.ua.
Судове засідання, призначене на 12 грудня 2024 року, проведено за участі представника позивача ОСОБА_5 та представників відповідачів ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .
Ухвалою Чернівецького апеляційного суду від 04 березня 2025 року апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 16 січня 2025 року в частині вирішення заяв та клопотань про закриття провадження у справі, приєднання доказів до матеріалів справи, закрито.
Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови
Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.
Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Апеляційний суд вважає, що ухвала суду першої інстанції в оскаржуваній частині в повній мірі відповідає зазначеним вище вимогам закону, з огляду на наступне.
Відповідно до положень частини першої, другої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частини перша-четверта статті 12 ЦПК України).
Відповідно до частини першої статті 189 ЦПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.
Відповідно до вимог частини третьої статті 189 ЦПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.
Згідно з пунктами 7, 8, 10 частини другої статті 197 ЦПК України у підготовчому засіданні суд:
– з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про проведення огляду письмових, речових і електронних доказів у місці їх знаходження; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання, вирішує питання про забезпечення доказів, якщо ці питання не були вирішені раніше;
– вирішує питання про призначення експертизи, виклик у судове засідання експертів, свідків, залучення перекладача, спеціаліста;
– вирішує заяви та клопотання учасників справи;
Відповідно до частин першої-третьої статті 102 ЦПК України висновок експерта – це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.
Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.
Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Згідно з частиною першою статті 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності.
Звертаючись до суду із клопотанням про призначення у справі судово-технічної експертизи представник Мажара С. М. вказував на те, що між відповідачами наявний спір про поділ майна подружжя у іншій справі і, що в такий спосіб – складенням боргової розписки на користь позивача у цій справі, ОСОБА_2 намагається довести наявність штучного спільного боргу подружжя, який повинен бути розділений між колишнім подружжям (відповідачами у цій справі). 
Обставина щодо дати складення ОСОБА_2 боргової розписки 26 грудня 2019 року, яка ставиться під сумнів, може бути належним з`ясована шляхом проведення у справі судово-технічної експертизи. Проте, у зв`язку з відсутністю оригіналу розписки відповідач ОСОБА_3 позбавлений можливості надати суду відповідний доказ.
Згідно з частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частини перша та друга статті 77 ЦПК України).
Відповідно до частини другої статті 78 ЦПК України обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно зі статтею 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Колегія суддів звертає увагу на те, що одним із принципів призначення судової експертизи є принцип доцільності.
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Дульський проти України» від 01.06.2006р. зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів з`ясування або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.
У справі, що переглядається, представником відповідача Мажара С. М. на стадії підготовчого провадження заявлено клопотання про призначення у справі судово-технічної експертизи щодо визначення за часом коли виготовлена розписка про отримання в борг відповідачкою ОСОБА_2 грошових коштів від ОСОБА_1 у сумі 22 000 доларів США.
З огляду на конкретні обставини цієї справи, колегія суддів приходить до висновку, що не призначення у цій справі судово-технічної експертизи для визначення часу виготовлення розписки, не дозволить повно та всебічно встановити обставини справи та відповідно виконати завдання правосуддя щодо справедливого розгляду справи.
З урахуванням наведеного, призначення відповідної експертизи у цій справі, з урахуванням суті заперечень сторони відповідача ОСОБА_3 , є необхідним з метою справедливого розгляду справи, оскільки останній, вказує на те, що жодні кошти у позивача не позичались, а отже, суд першої інстанції, керуючись положеннями цивільно-процесуального законодавства, для встановлення істинності у справі та з метою виконання завдань правосуддя, обґрунтовано призначив у справі експертизу.
Такий висновок апеляційного суду ґрунтується на тому, що дії суду, які сприяють встановленню істини у справі, в жодному разі не повинні сприйматися як дії щодо захисту однієї із сторін процесу. Цивільний процес є формою реалізації правосуддя, яка забезпечує і гарантії здійснення правосуддя, і гарантії права громадян на судовий захист. Такий зв`язок правосуддя і цивільного судочинства пояснює їх принципову єдність як змісту і форми.
Правосуддя через процес необхідно розглядати як доступність, що полягає у певному стандарті, який відбиває вимоги справедливого та ефективного судового захисту, що конкретизується в належних судових процедурах, розумних строках, і безперешкодного звернення усякої заінтересованої особи до суду.
Зазначене узгоджується із позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 11 серпня 2021 року у справі № 191/2592/19-ц (провадження № 61-6770св21).
Надаючи оцінку доводам апеляційної скарги про неповідомлення судом про надходження клопотання про призначення у справі відповідної експертизи та як наслідок порушення права позивача ознайомитися з цим клопотанням та висловити свою позицію, колегія суддів зазначає наступне.
Як встановлено судом, 02 грудня 2024 року до початку судового засідання у справі представником ОСОБА_3 подано до суду клопотання про призначення у справі судово-технічної експертизи. До вказаного клопотання не додано докази його надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Статтею 183 ЦПК України визначено загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення.
Відповідно до частини першої вказаної статті будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, що вимагаються цим Кодексом.
Згідно з вимогами частини другої статті 183 ЦПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.
До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
За змістом частини четвертої статті 183 ЦПК України суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.
Системний аналіз частини першої, другої статті 183 ЦПК України дає підстави для висновку, що вказані норми не містять обов`язку особи, яка звернулася з клопотанням про призначення експертизи у порядку витребування доказів у справі, надавати докази його надсилання іншим учасникам справи, за винятком абзацу 2 частини другої статті 183 ЦПК України, а саме до заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Зазначене узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 01 лютого 2024 року у справі № 910/1834/19.
А тому у суду першої інстанції були відсутні підстави для повернення клопотання представника ОСОБА_3 без розгляду та відповідно у суду апеляційної інстанції відсутні підстави для скасування оскаржуваної ухвали з цих підстав.
Щодо неповідомлення судом позивача та його представника про надходження клопотання про призначення у справі експертизи, колегія суддів звертає увагу на те, що судове засідання, призначене на 12 грудня 2024 року, проведено за участі представника позивача ОСОБА_5 . 
Як встановлено судом, протокольною ухвалою суду від 12 грудня 2024 року оголошено перерву у підготовчому засіданні до 11 години 16 січня 2025 року, що підтверджується технічною фіксацією судового засідання, здійсненою за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку: vkz.court.gov.ua.
З дослідженого апеляційним судом відеозапису судового засідання встановлено, що оголошення перерви у підготовчому засіданні до 11 години 16 січня 2025 року було зумовлено в тому числі повідомленою суду представником позивача Клим В. А. необхідністю додатково ознайомитися із матеріалами справи.
Відповідно до частини першої статті 58 ЦПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.
Частиною 1 статті 44 ЦПК України встановлено, що учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
З урахуванням того, що клопотання про призначення у справі судово-технічної експертизи було подано до початку розгляду справи у судовому засіданні 02 грудня 2024 року, у позивача та його представника було достатньо часу для ознайомлення із цим клопотанням та відповідно наведення доводів та заперечень з цього приводу до початку судового засідання, призначеного на 16 січня 2025 року, однак позивач скористався своїми процесуальними правами на власний розсуд.
В зв`язку наведеним, колегія суддів вважає також помилковим посилання позивача на неповідомлення судом про надходження клопотання про призначення у справі відповідної експертизи у судовому засіданні 02 грудня 2024 року, оскільки у вказаному судовому засіданні це клопотання судом не вирішувалося.
Додатково колегія суддів звертає увагу на те, що відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 103 ЦПК України питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом.
Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну.
Позивач заперечуючи як проти призначення у справі експертизи, так і апелюючи щодо позбавлення його можливості висловити свою позицію, в апеляційній скарзі не наводить аргументів щодо зміни питань, які підлягають вирішенню експертом.
Також безпідставними є доводи апеляційної скарги про неврахування судом першої інстанції клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи на іншу дату, оскільки як вбачається зі змісту мотивувальної частини оскаржуваної ухвали причини неявки сторін визнано судом неповажними.
Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги
Враховуючи наведене вище, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суд першої інстанції від 16 січня 2025 року в частині призначення судово-технічної експертизи та зупинення провадження у справі постановлена з дотриманням норм процесуального права, а тому її слід залишити без змін.
Щодо розподілу судових витрат
На підставі системного аналізу статті 141, 259, 264, 270 ЦПК України колегія суддів приходить до висновку, що питання про стягнення (визначення, розподіл) судових витрат вирішується при вирішенні питання про закінчення судового провадження, тобто при закритті провадження у справі, залишенні позову без розгляду чи вирішенні спору по суті з ухваленням рішення суду.
Окремо питання про стягнення судових витрат вирішується у разі, якщо судом воно не вирішувалося при ухваленні відповідного судового рішення про закінчення розгляду справи.
Розподіл, перерозподіл чи повернення судового збору має вирішувати суд у провадженні якого розглядається справа по суті.
Зазначене узгоджується із правовими позиціями Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постановах Великої Палати Верховного Суду від 08 червня 2021 року в справі № 550/936/18, від 22 травня 2024 року в справі № 760/30077/19.
З урахуванням вищезазначеного, зважаючи на те, що справа апеляційним судом по суті не розглядалась, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для здійснення розподілу судових витрат.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381, 382, 384 ЦПК України, Чернівецький апеляційний суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 16 січня 2025 року в частині призначення судово-технічної експертизи та зупинення провадження у справі залишити без задоволення.
Ухвалу Кіцманського районного суду Чернівецької області від 16 січня 2025 року в частині призначення судово-технічної експертизи та зупинення провадження у справі залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає.
Повна постанова складена 05 березня 2025 року.

Суддя-доповідач                                        Олександр ОДИНАК
Судді        :                                                Мирослава КУЛЯНДА
Наталія ПОЛОВІНКІНА